<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Asociația Cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Policolor a lansat la Muzeul Satului Dimitrie Gusti (care aniversează în această lună 80 de ani de existență) o nouă etapă a Campaniei Culorile României 2016. În cadrul proiectului în acest an </span>3 sate frumoase propuse de AFSR vor beneficia de dona<span lang="ro-RO">ț</span>ii (vopseluri, lacuri <span lang="ro-RO">ș</span>i alte materiale) pentru renovarea, restaurarea obiectivelor turistice <span lang="ro-RO">ș</span>i culturale de pe raza localită<span lang="ro-RO">ț</span>ilor componente.<span lang="ro-RO"> Așezările sunt Mânzălești (județul Buzău), Corbi (Argeș), Luncavița (Tulcea). ”Aceasta este doar o etapă din campania noastră de responsabilitate socială. Ne-am propus să fim un promotor și partener în această minunată campanie inițiată de Policolor. Ea oferă modele de renovare și revalorificare a patrimoniului arhitectonic românesc. Anul trecut </span>satul C<span lang="ro-RO">iocănești </span>(jud<span lang="ro-RO">ețul </span>Suceava) a fost inviorat prin campania <span lang="ro-RO">”Redescoperă culorile României” iniția</span>tă de P<span lang="ro-RO">olicolor România. Au fost redecorate circa 180 de case. Valoarea acestui demers s-a ridicat la circa 250.000 de euro - ne-a precizat Nicolae Marghiol, președintele AFSR.</span></span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">(<span lang="ro-RO">ION BADEA</span>)
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg" rel="attachment wp-att-4971"><img class="alignnone size-full wp-image-4971" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg" alt="Ev sate policolor 1" width="1024" height="683" /></a>
</span></span>

<strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">TIMIȘOARA: Florile au fost în festival
</span></span></strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Workshop-uri despre flori; expoziții ale floriștilor de la AFR cu tema buchete de mireasă și ultimele trenduri în materie; show-uri culinare susținute de către Andreea Stor și Viorel Bârsan; concert </span>Analia Selis <span lang="ro-RO">ș</span>i Filarmonica Banatul<span lang="ro-RO">; </span>Show <span lang="ro-RO">de specialitate al floristului olandez </span>Dennis Knnepkens<span lang="ro-RO">; deschidere oficială în ritmul fanfarei Big Band; </span>Fashion Show cu Piotr Marszec <span lang="ro-RO">ș</span>i Andreea Stor<span lang="ro-RO">; </span>Concert Ricardo Caria<span lang="ro-RO">; Două Ateliere de </span>Ikebana<span lang="ro-RO">, respectiv de </span>pictur<span lang="ro-RO">ă</span> pe basorelief ( reproduceri arheologice din culturile lumii antice) – <span lang="ro-RO">organizate de </span>Asocia<span lang="ro-RO">ț</span>ia Cultural<span lang="ro-RO">ă</span> Noua Acropol<span lang="ro-RO">ă și nu în ultimul rând </span>Concert<span lang="ro-RO">ul</span> Orchestr<span lang="ro-RO">ei</span> Filarmonicii Banatul Timi<span lang="ro-RO">ș</span>oara<span lang="ro-RO"> cu tematică muzicală inspirată de creații celebre din filme etc.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-expo-timisoara-2.jpg" rel="attachment wp-att-4972"><img class="alignnone size-full wp-image-4972" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-expo-timisoara-2.jpg" alt="Ev expo timisoara 2" width="768" height="1024" /></a>
Acestea au fost o parte din ingredientele ediției din acest an a Festivalului Timfloralis, care a transformat centrul orașului într-o imensă și inedită grădină botanică. Opt arcade de flori au încadrat piața Operei în a cărui interior până la Catedrală, au fost amenjate veritabile plantații de lalele multicolore sau covoare cromatice din flori de primăvară. Între 22 și 24 aprilie timișorenii dar și turiștii care au trecut pe aici s-au delectat admirând sutele de aranjamente florale supervizate de o echipă de creatori olandezi și români (Denis Kneepkens, Alina Naghy-Ghinea precum și experți ai Horticultura SA). Timfloralis s-a dovedit a fi mai mult decât un Festival, un mod original prin care bănățenii au deschis cu optimism ușile primăverii.</span> (<span lang="ro-RO">MARA ANTON</span>)</span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><b>EQUESTRIA<span lang="ro-RO"> a redeschis</span> “Clinică de Dresaj” </b></span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">După 8 ani </span>Clubul de echitație Equestria <span lang="ro-RO">a readus în centrul atenției prima ”</span>Clinică de Dresaj din România<span lang="ro-RO">”. </span>Antrenamentele clinicii <span lang="ro-RO">au fost </span>sunt susținute<span lang="ro-RO"> în prima decadă a lunii mai</span> de multiplul campion olandez de dresaj Eddy de Wolff van Westerrode și <span lang="ro-RO">au cuprins </span>ședințe de pregătire personalizate în manejul acoperit al Bazei Hipice Equestria cu cei 15 cai înscriși<span lang="ro-RO">.</span> Numărul mare de solicitări a determinat <span lang="ro-RO">primirea a</span> 15 cai din România și Ungaria la Clinica de Dresaj, <span lang="ro-RO">cu toate că limita </span>pentru astfel de sesiuni este de 12 cai<span lang="ro-RO">.</span> Equestria <span lang="ro-RO">a participat </span>la sesiunea de dresaj cu caii San Landino, al cărui bunic a fost campion olimpic la dresaj, Stormy Weather, Con Palermo și Elmo. Aceștia <span lang="ro-RO">au fost încă</span>lecați <span lang="ro-RO">de </span>Maria Ardelea Bogoescu și Ozana Moraru care <span lang="ro-RO">și-au etalat</span> îndemânarea și eleganța<span lang="ro-RO">.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Clubul-Equestria.jpg" rel="attachment wp-att-4973"><img class="alignnone size-full wp-image-4973" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Clubul-Equestria.jpg" alt="Ev. Clubul Equestria" width="1430" height="2048" /></a>
</span> </span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">În cadrul Clinicii de Dresaj, caii și călăreții înscriși <span lang="ro-RO">au avut ocazia </span>să exerseze și să-și perfecționeze tehnicile cu sprijinul profesionist<span lang="ro-RO">ului olandez</span>. În plus, fiecare călăreț <span lang="ro-RO">a </span>asist<span lang="ro-RO">at</span> la evoluția celorlalte cupluri și <span lang="ro-RO">a avut oca</span>zia să asculte și să învețe din sfaturile oferite de antrenor. <span lang="ro-RO">I</span>ubitorii de echitație <span lang="ro-RO">au putut </span>urmări antrenamentele și demonstrațiile în manejul acoperit al clubului Equestria<span lang="ro-RO"> accesul fiind liber</span>. (ALEX BARBU)</span></span>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">TASTE AMBASSADORS - O altă lume</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Maeștrii bucătari, sau cum sunt alintați azi Chefii Joseph Hadad, Ștefan Popescu, Ana Consulea, Adrian Hădean, Ioan Florescu, Mihai Neacșu, John Menumorut, Cătălin Jeroiu, Pippo Giuseppe, Emanuel Mocanu și mulți alții, au fost actorii principali ai ai show-ului internațional Taste Ambassadors. El a fost dublat, la hotelul Radisson Blu din Capitală, de o expoziție cu produse variate, de la vinuri până la noi tipuri de cafea, de la ingrediente până la ustensile care fac viața mai gustoasă și mai simplă în bucătăriile profesioniste. Manifestarea a fost o premieră. Ea se va repeta în fiecare an. Cele câteva sute de participanți, au urmărit transformarea produselor de bază (carne, legume, fructe), în veritabile opere de artă. Organizatorii au precizat că ”Taste Ambassadors” își dorește să fie ”un nou concept de eveniment unde chefii, barmanii profesioniști, administratorii și proprietarii de restaurante dar și achizitorii din retailul local și internațional -, să descopere noutățile menite să reformuleze prepararea produselor alimentare și băuturilor pe piața românească”. Sfatul nostru, după ce am urmărit mai multe demonstrații: nu încercați acasă, n-o să vă iasă!</span> (<span lang="ro-RO">C. MARIAN</span>)</span></span>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><strong>C</strong><span lang="ro-RO"><strong>OLIBIȚA - aer pur și legende de la 1883</strong> </span></span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Cererea turistică a determinat și apariția unor oferte pe măsură la Colibița, așezare pentru care autoritățile bistrițene au depus la ANT toate documentele necesare obținerii statutul de stațiune de interes local. Cel mai important potențial este cel natural, aceasta fiind una dintre cele două zone din țara noastră (alături de </span>Soveja<span lang="ro-RO">-</span>Vrancea)<span lang="ro-RO"> cu cel mai pur aer. </span>„<span lang="ro-RO">Î</span>n urma studiului de aer a rezultat c<span lang="ro-RO">ă</span> valoarea concentra<span lang="ro-RO">ț</span>iei maxime de ozon m<span lang="ro-RO">ă</span>surat<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">î</span>n Colibi<span lang="ro-RO">ț</span>a este de 90 micrograme/<span lang="ro-RO">pe metru cub.</span> <span lang="ro-RO">C</span>ote similare <span lang="ro-RO">de puritate se regăsesc și în </span>Alpi” <span lang="ro-RO">- declară</span> Emil Radu Moldovan<span lang="ro-RO">, preș</span>edintele C<span lang="ro-RO">onsiliului </span>J<span lang="ro-RO">udețean</span> Bistri<span lang="ro-RO">ț</span>a-N<span lang="ro-RO">ă</span>s<span lang="ro-RO">ă</span>ud<span lang="ro-RO">.</span> </span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Potrivit legendei, <span lang="ro-RO">î</span>n 1883, o feti<span lang="ro-RO">ță</span> din Bistri<span lang="ro-RO">ț</span>a, fiica unui sas <span lang="ro-RO">î</span>nst<span lang="ro-RO">ă</span>rit, Hans Lewi, s-a vindecat de tuberculoz<span lang="ro-RO">ă</span> datorita aerului <span lang="ro-RO">puternic în ozon. </span> <span lang="ro-RO">Și</span> Erika Schuller, o arhitect<span lang="ro-RO">ă</span> din Bistri<span lang="ro-RO">ț</span>a, a sc<span lang="ro-RO">ă</span>pat de teribila boal<span lang="ro-RO">ă</span> a vremii <span lang="ro-RO">ș</span>i a construit <span lang="ro-RO">un </span>sanatoriu cu 16 camere, unde erau trata<span lang="ro-RO">ț</span>i bolnavii de tuberculoz<span lang="ro-RO">ă</span>. <span lang="ro-RO">Baza de tratament a </span>func<span lang="ro-RO">ț</span>ionat p<span lang="ro-RO">â</span>n<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">î</span>n 1944, c<span lang="ro-RO">ă</span>nd a fost distrus de un incendiu <span lang="ro-RO">î</span>n timpul R<span lang="ro-RO">ă</span>zboiului. Din 1923<span lang="ro-RO"> până în 1975</span>, Colibi<span lang="ro-RO">ț</span>a a func<span lang="ro-RO">ț</span>ionat ca sta<span lang="ro-RO">ț</span>iune balneo-climateric<span lang="ro-RO">ă. În</span> 1980 <span lang="ro-RO">î</span>ntreaga a<span lang="ro-RO">ș</span>ezare, inclusiv sta<span lang="ro-RO">ț</span>iunea, au disparut, aici fiind amenajat un lac de acumulare<span lang="ro-RO">. </span></span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">P<span lang="ro-RO">â</span>n<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">î</span>n urm<span lang="ro-RO">ă</span> cu 10 ani, la Colibi<span lang="ro-RO">ț</span>a erau doar circa 50 de case ale localnicilor stramutati<span lang="ro-RO">. Azi există </span>400 de case de vacan<span lang="ro-RO">ță</span>, vile <span lang="ro-RO">ș</span>i pensiuni. <span lang="ro-RO">Aici se</span> pot face excursii, drume<span lang="ro-RO">ț</span>ii, ciclism montan, caiac, alpinism, pescuit, plimb<span lang="ro-RO">ă</span>ri cu sania, dar <span lang="ro-RO">și</span> cu barca pe lac.<span lang="ro-RO"> Autoritățile județene</span> <span lang="ro-RO">au prevăzut </span>pentru perioada 2014-2020<span lang="ro-RO"> amenajarea unui domeniu schiabil ce va fi configurat din </span>13,8 k<span lang="ro-RO">ilometri</span> de p<span lang="ro-RO">â</span>rtii de schi<span lang="ro-RO">, 7 instalații de transport pe cablu, </span>10 telegondol<span lang="ro-RO">e</span>, 3 telescaune <span lang="ro-RO">ș</span>i 3 teleschiuri.</span></span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">CARAIMAN - O altă soluție pentru Eroi</span></span></strong></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">După ce s-au încercat diverse variante, de la accesări de fonduri europene până la granturi norvegiene, inclusiv o campanie de strîngere de resurse financiare ”Dați un ban pentru Caraiman”, care nu s-au bucurat de succes, Ministerul Apărării Naționale a luat decizia de a se ocupa de reabilitatea M</span>onumentul<span lang="ro-RO">ui</span> Eroilor-Cruce de pe Masivul Caraiman<span lang="ro-RO">. Practic el a fost trecut - conform unui comunicat de presă din domeniul public al Orașului Bușteni în domeniul public al statului, direct în administrarea </span>M<span lang="ro-RO">inisterului. Decizia a fost luată </span>„<span lang="ro-RO">Î</span>n semn de omagiu adus sacrificiului suprem al celor c<span lang="ro-RO">ă</span>zu<span lang="ro-RO">ț</span>i <span lang="ro-RO">î</span>n r<span lang="ro-RO">ă</span>zboiul de re<span lang="ro-RO">î</span>ntregire a neamului, M.Ap.N. <span lang="ro-RO">îș</span>i propune finalizarea lucr<span lang="ro-RO">ă</span>rilor <span lang="ro-RO">î</span>n anul celebr<span lang="ro-RO">ă</span>rii centenarului Marii Uniri. Monumentul a fost construit <span lang="ro-RO">î</span>ntre anii 1926 <span lang="ro-RO">ș</span>i 1928 pe Muntele Caraiman, la altitudinea de 2291 m<span lang="ro-RO">etri</span>, pentru a cinsti memoria celor c<span lang="ro-RO">ă</span>zu<span lang="ro-RO">ț</span>i <span lang="ro-RO">î</span>n Primul R<span lang="ro-RO">ă</span>zboi Mondial. La 14 septembrie 1928, a avut loc inaugurarea <span lang="ro-RO">ș</span>i sfin<span lang="ro-RO">ț</span>irea <span lang="ro-RO">acestuia</span>”<span lang="ro-RO">. se</span> precizeaz<span lang="ro-RO">ă în comunicat</span>.</span></span></p>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">LA VREMURI NOI TOT NOI</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Alin Burcea, <span lang="ro-RO">(P</span>aralela 45<span lang="ro-RO">)</span>, <span lang="ro-RO">a fost ales în funcția de Președinte al </span>Asociației Naționale a Agențiilor de Turism (ANAT), <span lang="ro-RO">organizație pe care a mai condus-o mai mulți ani din pozițiile de Președinte sau prim-vicepreședinte. El este și fondatorul acestei organizații pe care a </span>înființat-o în urmă cu 26 de ani, împreună cu alți cinci <span lang="ro-RO">investitori</span> <span lang="ro-RO">din turism.</span> Burcea a<span lang="ro-RO"> fost</span> <span lang="ro-RO">și </span>secretar de stat în Ministerul Turismului<span lang="ro-RO"> (</span>2001-2002<span lang="ro-RO">). </span>Programul său de management la conducerea ANAT, pentru următorii doi ani, vizează rezolvarea unor probleme <span lang="ro-RO">stringente printre care: găsirea unei variante</span> potrivită pentru piața românească de asigurare a agențiilor de turism în caz de insolvență și faliment<span lang="ro-RO">, completarea Contractului cu turistul, respectiv punerea în aplicare a Legii voucherelor de vacanță, pentru care ANAT a luptat 11 ani. Din conducerea noului Consiliu Director fac parte personalități ale travel-ului românesc, precum Adrian Voican și Ciprian Popescu (prim-vicepreședinți), </span>Antonio Niţu<span lang="ro-RO">, </span>George Sorin Nicolescu<span lang="ro-RO">, </span>Lucian Boronea<span lang="ro-RO">, </span>Mircea Vladu<span lang="ro-RO"> (vicepreședinți).</span>
</span></span>
<p lang="ro-RO"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><strong>SPRINGTIME SUSȚINE „CĂRȚILE COPILĂRIEI”</strong> </span></span></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Lanțul de restaurante s-a alăturat</span> programului național de lectură <span lang="ro-RO">“Cărțile copilăriei” dezvoltat de Asociația Curtea Veche. Prin acest parteneriat oferă clienților săi posibilitatea de a realiza donații în urnele amplasate la casele de marcat din restaurantele bucureștene</span> situate <span lang="ro-RO">în zonele Piața Victoriei, zona Universitate, Gara de Nord, Mall Vitan, Calea Floreasca și zona Izvor. ”Întreaga sumă colectată va fi utilizată pentru </span>do<span lang="ro-RO">nații de carte către copiii din satele românești care nu au acces la biblioteci sau volume proprii. Parteneriatul între Springtime și Asociația Curtea Veche a început la cea</span> de-a XXII-a ediții a Târgului Internaţional Gaudeamus<span lang="ro-RO">” - a precizat Loredana Vătăvoiu, Brand Manager Springtime.</span></span></span>

<strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">DELTA VIE LA MUZEU</span> </span></span></strong>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Asociația “Ivan Patzaichin – Mila 23” și partenerii săi, Societatea Ornitologică Română și Muzeul Național al Satului “Dimitrie Gusti” au <span lang="ro-RO">deschis</span> Centrul de promovare și educație despre Delta Dunării și păsări amplasat chiar în incinta Muzeului. Prin realizarea unui set de activități educative, de informare și de agrement cu lotci din Deltă, acest Centru va deveni o vitrină a turismului lent din Delta Dunării. În cadrul evenimentului a fost lansat programul de agrement cu lotca și au avut loc exerciții de birdwatching. Pe lângă deja celebrele lotci marca P<span lang="ro-RO">atzaikin</span>, pe lacul Herăstrău (porțiunea de apă adiacentă Muzeului) au fost instalate și două insule plutitoare acoperite cu stuf pentru cuibărirea păsărilor din zonă.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Coloana-Patzaikin-la-Muzeul-Satului.jpg" rel="attachment wp-att-4974"><img class="alignnone size-full wp-image-4974" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Coloana-Patzaikin-la-Muzeul-Satului.jpg" alt="Ev. Coloana Patzaikin la Muzeul Satului" width="1024" height="576" /></a>
</span></span>
<p align="LEFT"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">
<span lang="ro-RO">PESTE 100 DE PROIECTE </span>TRANSFRONTALIERE</span></span></strong></p>
<p align="LEFT"><a name="_GoBack"></a> <span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Programul de cooperare transfrontalieră Interreg V-A România-Bulgaria, gestionat de Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">,</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> din generaţia 2014-2020</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> deține un buget total de </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">258,4 milioane de euro, din care 215,7 milioane de euro din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR)</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">. El este </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">disponibil pentru 7 județe din România (Constanța, Mehedinți, Dolj, Olt, Teleorman, Giurgiu, Călărași) și 8 districte din Bulgaria (Vidin, Vratsa, Montana, Pleven, Veliko Tarnovo, Ruse, Silistra, Dobrich). Programul urmărește creșterea calității vieții și dezvoltarea zonei de graniță</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">, inclusiv cea turistică,</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> prin proiecte comune, cu impact transfrontalier, implementate </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">până în 2020.</span></span></span> <span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Autoritatea Națională din Bulgaria este Ministerul Dezvoltării Regionale</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">. S</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">ecretariatul Comun </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">activează</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> în Călărași, în cadrul Biroului Regional pentru Cooperare Transfrontalieră Călărași pentru Granița România-Bulgaria,</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> cu o sucursală la Ruse (Bulgaria). Alte informații pe site-ul <a href="http://www.cbcromaniabulgaria.eu/">www.cbcromaniabulgaria.eu</a>. </span></span></span></p>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">INVESTIȚIE LA ȘUGAȘ BĂI</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Î</span>n ultimii 3 ani, au fost investi<span lang="ro-RO">ț</span>i peste 6,6 mil<span lang="ro-RO">ioane lei</span> <span lang="ro-RO">î</span>n dezvoltarea <span lang="ro-RO">ș</span>i modernizarea sta<span lang="ro-RO">ț</span>iunii <span lang="ro-RO">Ș</span>uga<span lang="ro-RO">ș</span> B<span lang="ro-RO">ă</span>i din jude<span lang="ro-RO">ț</span>ul Covasna, printr-un proiect cofinan<span lang="ro-RO">ț</span>at prin P<span lang="ro-RO">OR. El a </span>inclus construirea un<span lang="ro-RO">or terenuri de </span>mini golf<span lang="ro-RO">, </span>de tenis cu gazon sintetic, precum <span lang="ro-RO">ș</span>i unul pentru sporturi extreme, care include <span lang="ro-RO">ș</span>i un perete artificial de escalad<span lang="ro-RO">ă</span>, de 12 <span lang="ro-RO">metri înălțime și 9 metri </span>l<span lang="ro-RO">ățime</span>, o rampa de racing pentru cicli<span lang="ro-RO">ș</span>ti<span lang="ro-RO">, un parc de aventură amenajat în pădurea din stațiune etc. Conform v</span>iceprimarul<span lang="ro-RO">ui</span> Tischler Ferenc au fost reabilitate complet imobilele achizi<span lang="ro-RO">ț</span>ionate <span lang="ro-RO">î</span>n 2009 de Consiliul Local<span lang="ro-RO"> Sfântu Gheorghe</span> de la SC Turism Oltul SA, respectiv baza de tratament, bazinul de apa mineral<span lang="ro-RO">ă</span>, mofeta <span lang="ro-RO">ș</span>i fostul restaurant<span lang="ro-RO">. </span></span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">
<strong><span lang="ro-RO"> CE PERSPECTIVE ARE INDUSTRIA BALNEO</span></strong></span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Dezvoltarea <span lang="ro-RO">acestui segment </span>depinde de modul <span lang="ro-RO">î</span>n care actorii economici dintr-o regiune reu<span lang="ro-RO">ș</span>esc s<span lang="ro-RO">ă</span> coopereze pentru a crea <span lang="ro-RO">ș</span>i dezvolta o identitate competitiv<span lang="ro-RO">ă</span> a zonei.<span lang="ro-RO"> E</span>ste <span lang="ro-RO">doar </span>una din<span lang="ro-RO">tre</span> concluzii<span lang="ro-RO">le</span> care s-a degajat <span lang="ro-RO">î</span>n urma evenimentului organizat de Centrul USH Pro Business <span lang="ro-RO">î</span>mpreun<span lang="ro-RO">ă</span> cu OPTBR, <span lang="ro-RO">la jumătatea lunii mai. În</span> cadrul seminarului „Perspectivele Industriei Balneo <span lang="ro-RO">î</span>n Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia”<span lang="ro-RO"> au pledat pentru idei fezabile</span> <span lang="ro-RO">specialiști î</span>n domeniul clusterelor, structuri asociative <span lang="ro-RO">ș</span>i industriei hoteliere. Costin Lianu, membru fondator Clustero, Francois Renaut, reprezentant al Vichy <span lang="ro-RO">î</span>n Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia, Dr<span lang="ro-RO">.</span> Ion P<span lang="ro-RO">â</span>rgaru, Pre<span lang="ro-RO">ș</span>edinte OMTR, <span lang="ro-RO">Adr</span>ian Voican, Pre<span lang="ro-RO">ș</span>edinte al A<span lang="ro-RO">PDT </span>Prahova<span lang="ro-RO">, </span>Rodica Pencea,<span lang="ro-RO"> s</span>ecretar <span lang="ro-RO">g</span>eneral <span lang="ro-RO">al </span>OPTBR, Marius Andra, Director<span lang="ro-RO">ul </span> Direc<span lang="ro-RO">ției</span> de Turism <span lang="ro-RO">î</span>n cadrul M<span lang="ro-RO">inisterului Economiei, </span>Iuliana Barbu, Director <span lang="ro-RO">de </span>Marketing al Centrului Sanconfind C<span lang="ro-RO">â</span>mpina<span lang="ro-RO"> etc. </span></span></span>