Comisia Europeană e preocupată de dezvoltarea unui program turistic amplu, menit să vină în sprijinul țărilor dunărene. 15 directive conturează modul în care ele ar trebui să se implice în ”creșterea economică albastră”. În esență este vorba de implicarea așezărilor de pe malurile Dunării în activități specifice menite să furnizeze prosperitate populațiilor locale. Se are în vedere reorganizarea orașelor și a zonelor portuare dar și punerea la punct a unor a unor elemente de infrastructură turistică menită să faciliteze turiștilor de croaziere, cunoașterea valorilor locale. Sunt luate în calcul activitățile de pescuit echilibrat, susținerea meșteșugurilor și tradițiilor, oferirea unor produse turistice curate, adică ”albastre”, culoare inspirată de fluviul istoric etc.

În această vară am avut ocazia să evaluăm cum stau lucrurile în țări riverane Dunării. Am fost încântați să constatăm că preocupările Comisiei europene găsesc foarte bine pregătite multe orașe mari, mici, dar și așezări de buzunar din Austria, Germania, Ungaria, Serbia, Slovacia etc. M-aș bucura să spun că și din România. Ce potențial ne împinge din urmă? După cum arăta un demotat al cauzei, Gerhard Skoff - președintele Comisiei Turismului Dunărean -, circa 33% din pasagerii de croaziere fluviale din Europa călătoresc pe Dunăre. Asta se traduce printr-o cifră ce depășește 1 milion de persoane. <strong>Lungimea totală a Dunării, ce „leagă” 10 țări, este de 2.860 de kilometri. Prin țara noastră ea străbate 1.075 de kilometri, în care avem încorporată și o Deltă unicat.<a href="http://www.travellermagazin.ro/foto/coperta/124/Traveller%20Magazin%20Cover%20124.jpg" target="_blank"><img src="http://www.travellermagazin.ro/foto/coperta/124/TravellerMagazin%20124-150.jpg" alt="" width="150" height="216" align="right" border="0" /></a>

</strong>România a atras anul trecut, iar cifra ar fi în creștere în acest an, <strong>circa 150.000 de turiști străini veniți în croaziere</strong> pe... Dunăre. Touroperatorii români - de fapt Karpaten și Prestige domină această piață -, ar fi încasat circa 16 milioane de euro din activitățile de la sol (sunt incluse și taxele portuare). O parte din date au fost lansate la o conferință de profil și provin de la Institutului Național de Statistică al României (INS).

Patrioți cum suntem, ne-am dori să fie așa. Dar statistica și patriotismul sunt lumi diferite. E timpul să demontăm și acest mit. O navă de croazieră dunăreană are în medie o capacitate de 200 de locuri. Dacă prin România ar fi trecut 159.000 de turiști străini veniți pe asemenea nave, atunci trăim o uriașă revelație - am fost martorii a peste 790 de curse turistice dunărene pe an. Dar sezonul pentru asemenea tip de programe se întinde pe cel mult 6 luni.

<strong>Dacă ne raportăm la o jumătate de an în porturile dunărene ale României ar fi tras pe lună nu mai puțin de... 133.</strong> Ceea ce este imposibil. Asistăm la o eroare... promoțională. În mod sigur s-au luat în calcul navele maritime de croazieră ce trec prin Marea Neagră și trag la Constanța. Capacitățile lor pornesc de la 1.000 de locuri în sus. Așa s-ar mai drege busuiocul... cifrelor. Dar e vorba de o altă oală și o altă mâncare de pește.

<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>
<strong>Doriţi să citiţi toată revista? <a class="style6" href="http://www.travellermagazin.ro/foto/Talon%20abonament%20Traveller%20Magazin%202014.jpg"><span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: small;"><b>Abonati-va aici </b></span></a></strong>