<span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Circa 6</span>0<span lang="ro-RO">.000 de români au trecut oceanul pentru a ajunge în Statele Unite ale Americii în 2015. C</span>irca 10% dintre ace<span lang="ro-RO">știa sunt studenți și tineri care merg să muncească pe perioada vacanțelor. Cele mai frecventate 5 orașe de către concetățenii noștri sunt, în funcție de numărul de intrări înregistrate pe aeroporturi - New York, Miami, Los Angeles, Honolulu și San Francisco.</span></span>

<span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Numărul turiștilor români ar putea fi mult mai mare dacă ar exista o cursă aeriană directă între România și SUA dar și dacă programul Visa Waiwer ar fi aplicat și pentru concetățenii noștri sunt de părere travel agenții români. Aspectele au fost dezbătute în cadrul evenimentului care a reunit la sediul Ambasadei SUA la București circa 50 de reprezentanți ai agențiilor de turism naționale dar și lideri de opinie din presa de turism autohtonă. Gazdele - Greg O</span>’Connor, consilier comercial, Anne Redalen-Fraser, reprezentanta Departamentului de vize <span lang="ro-RO">ș</span>i Monica<span lang="ro-RO"> Bogodai, Office Manager, ne-au prezentat într-un tur interesant Secția Consulară, mai multe măsuri prin care s-a fluidizat procesul de acordare a vizelor. Ei au vorbit audienței despre modalitățile de promovare ale destinațiilor americane sub ”pălăria” Brand USA. Întâlnirea, benefică pentru ambele părți, merită să devină o tradiție.</span> (<span lang="ro-RO">DOINA CONSTANTINESCU</span>) </span>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">ROȘIA MONTANĂ e în UNESCO</span></span></strong></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Ministerul Culturii<span lang="ro-RO"> și</span> Ministerul Mediului, Apelor <span lang="ro-RO">ș</span>i P<span lang="ro-RO">ă</span>durilor<span lang="ro-RO"> din România</span> a<span lang="ro-RO">u</span> comunicat c<span lang="ro-RO">ă</span>tre Centrul Patrimoniului Mondial de la Paris <span lang="ro-RO">î</span>nscrierea peisajului cultural minier Ro<span lang="ro-RO">ș</span>ia Montan<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">î</span>n lista indicativ<span lang="ro-RO">ă</span> a Rom<span lang="ro-RO">â</span>niei pentru Patrimoniul Mondial UNESCO. Demersul vine dup<span lang="ro-RO">ă</span> ce localitatea Ro<span lang="ro-RO">ș</span>ia Montan<span lang="ro-RO">ă</span>, pe o raz<span lang="ro-RO">ă</span> de 2 k<span lang="ro-RO">ilometri</span>, a fost clasat<span lang="ro-RO">ă</span> ca sit <span lang="ro-RO">î</span>n categoria A, <span lang="ro-RO">î</span>n noua List<span lang="ro-RO">ă</span> a Monumentelor Istorice<span lang="ro-RO">.</span></span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Potrivit Ministerului, atributele definitorii ale sitului sunt galeriile miniere - de exploatare, de asisten<span lang="ro-RO">ță</span>, de aerisire <span lang="ro-RO">ș</span>i de evacuare a apei - excavate <span lang="ro-RO">î</span>ncep<span lang="ro-RO">â</span>nd din perioada roman<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">ș</span>i continuate <span lang="ro-RO">î</span>n perioada medieval<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">ș</span>i modern<span lang="ro-RO">ă</span>, peisajul roman de suprafa<span lang="ro-RO">ță</span>, peisajul industrial istoric, <span lang="ro-RO">ș</span>i t<span lang="ro-RO">â</span>rgul minier Ro<span lang="ro-RO">ș</span>ia Montan<span lang="ro-RO">ă</span>. Galeriile s<span lang="ro-RO">ă</span>pate <span lang="ro-RO">î</span>n masivele muntoase din jurul localit<span lang="ro-RO">ăț</span>ii <span lang="ro-RO">î</span>nsumeaz<span lang="ro-RO">ă</span> mai mult de 80 k<span lang="ro-RO">ilo</span>m<span lang="ro-RO">etri</span> din care 7 dateaz<span lang="ro-RO">ă</span> din Antichitate, alc<span lang="ro-RO">ă</span>tuind cel mai vast <span lang="ro-RO">ș</span>i mai important sistem de exploatare minier<span lang="ro-RO">ă</span> cunoscut din lumea roman<span lang="ro-RO">ă - precizează specialiștii </span>Ministerul <span lang="ro-RO">român al </span>Culturii.</span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">În prezent </span>pe Lista Patrimoniului Mondial a<span lang="ro-RO">l </span>UNESCO, <span lang="ro-RO">alături de Roșia Montană se află</span>: Rezerva<span lang="ro-RO">ț</span>ia Biosferei Delta Dun<span lang="ro-RO">ă</span>rii (<span lang="ro-RO">î</span>nscris<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">î</span>n 1991), ansamblul de sate cu biserici fortificate din Transilvania (1993, 1999), M<span lang="ro-RO">â</span>n<span lang="ro-RO">ă</span>stirea Horezu (1993), bisericile din nordul Moldovei (1993), cet<span lang="ro-RO">ăț</span>ile dacice de la Or<span lang="ro-RO">ăș</span>tie (1999), bisericile maramuresene din lemn (1999) <span lang="ro-RO">și </span>centrul istoric al ora<span lang="ro-RO">ș</span>ului Sighi<span lang="ro-RO">ș</span>oara (1999).</span></span></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><b>C<span lang="ro-RO">ASTLE BREAK a intrat în runda a 4-a</span> </b></span></span>

<span style="color: #000000;"> <span style="font-size: large;">Asociația ARCHÉ aduce<span lang="ro-RO">, p</span>entru al patrulea an consecutiv, castelele și conacele mai puțin cunoscute din România mai aproape de publicul larg, printr-un proiect inovator de turism cultural, adresat tuturor celor interesați să-și cunoască istoria și cultura. <span lang="ro-RO">Ediția 2016</span> i<span lang="ro-RO">nclude 12</span> tururi cu specific cultural la bijuterii ale patrimoniului construit din toate regiunile istorice ale României. Itinerariile propuse includ peste 20 de reședințe ale elitelor de altădată – castele, palate, cule sau conace – dar și vizite la producători și meșteșugari locali, degustări de produse tradiționale<span lang="ro-RO"> etc.</span></span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Printre cele mai reprezentative obiective vizate de proiect se numără Castelul Bánffy din Bonţida, Castelul Bethlen din Criș, Castelul Sturdza din Miclăuşeni, conacul Apafi din Mălâncrav, Centrul Cultural Sâncrai, Castelul Daniel din Tălișoara, Castelul Teleki din Gorneşti, bisericile fortificate din Viscri, Saschiz și Mălâncrav, precum şi culele din Măldăreşti şi Curtişoara. Tururile au loc în perioada 23 aprilie – 5 noiembrie<span lang="ro-RO"> și au o durată totală de 103 zile. </span>„Proiectul Castle Break acordă participanților șansa de a deveni o parte integrantă a procesului de revitalizare a patrimoniului. În fiecare tur cultural, vizitatori de toate vârstele descoperă povestea din spatele zidurilor devenind ei înșiși naratori, capabili să tragă un semnal de alarmă privind necesitatea valorificării unor monumente incluse parțial sau deloc în circuitul economic”<span lang="ro-RO"> - declară </span> Carmen Popa, coordonator<span lang="ro-RO">ul</span> proiectului Castle Break. </span></span>

<span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">De altfel, pe </span></span><span style="font-size: large;">12 aprilie, </span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">au fost deja deschise </span></span><span style="font-size: large;">înscrierile la patru tururi culturale</span> <span style="font-size: large;">din seria Castle Break: „<a href="http://castlebreak.ro/zestrea-transilvaniei-2/">Zestrea Transilvaniei</a>”, „<a href="http://castlebreak.ro/perlele-muresului-2/">Perlele Mureșului</a>”, „<a href="http://castlebreak.ro/moldova-rafinament-ospitalitate-si-bucate-alese/">Moldova: rafinament, ospitalitate și bucate alese</a>”, respectiv „<a href="http://castlebreak.ro/podgorii-conace-si-vinuri-muntenesti/">Podgorii, conace şi vinuri munteneşti</a>”. </span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Cei interesaţi sunt invitaţi să </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">consulte </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">site-ul www.castlebreak.ro. (</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ALEX BARBU</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">)</span></span>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="font-size: large;">Dacă e APRILIE e BELGIA</span></strong></p>
<p align="LEFT"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Pe 24 aprilie A</span></span><span style="font-size: large;">rthis - Casa de Cultură Belgo-Română</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">,</span></span> <span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">a găzduit pe </span></span><span style="font-size: large;">Square des Blindés</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> din</span></span><span style="font-size: large;"> Bruxelles</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">, e</span></span><span style="font-size: large;">diţia a XI-a</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> a manifestării ”</span></span><span style="font-size: large;">Primăvară românească la Bruxelles</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">”. Invitații speciali au fost artiști, meșteri și creatori populari din județele </span></span><span style="font-size: large;">Alba</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> și</span></span><span style="font-size: large;"> Maramureş</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">. Pe scena festivalului au urcat, printre alții</span></span><span style="font-size: large;"> Ansamblul folcloric Zamfira, dar şi de</span><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;"> </span></span><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;">reprezentantul României la Eurovision, Ovidiu Anton</span></span><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">. Artizanii și-au prezentat priceperea în </span></span></span><span style="font-size: large;">arta olăritului, ţesăturilor şi împletiturilor tradiţionale, încondeierii ouălor</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> etc. De asemenea au fost testate </span></span><span style="font-size: large;">specialităţi tradiţionale, însoţite de savuroasele vinuri româneşti.</span> <span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;">Istoria şi patrimoniul românesc </span></span><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">au fost exprimate </span></span></span><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;">prin demonstraţiile gladiatorilor de la Ludus Apulensis</span></span><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">.</span></span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">De asemenea WTCB Pulmann din Capitală</span> cea de a <span lang="ro-RO">IV-a</span> edi<span lang="ro-RO">ț</span>ie a S<span lang="ro-RO">ă</span>pt<span lang="ro-RO">ă</span>m<span lang="ro-RO">â</span>nii Belgiene organizat<span lang="ro-RO">ă</span> de <span lang="ro-RO">A</span>socia<span lang="ro-RO">ț</span>ia de Afaceri Romano-Belgian<span lang="ro-RO">ă</span>. Evenimentul <span lang="ro-RO">a fost </span>dedicat gastromoniei <span lang="ro-RO">ș</span>i industriei alimentare belgiene <span lang="ro-RO">și s-a bucurat de participarea lui</span> Alex Verhoeven, chef de elit<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">ș</span>i proprietar al prestigiosului restaurant Fleur de Sel din Kasterlee<span lang="ro-RO"> (</span>Belgia<span lang="ro-RO">)</span>, c<span lang="ro-RO">â</span>t <span lang="ro-RO">ș</span>i a renumitului ciocolatier Laurent Gerbaud. Agenda S<span lang="ro-RO">ă</span>pt<span lang="ro-RO">ă</span>m<span lang="ro-RO">â</span>nii <span lang="ro-RO">a cuprins</span> <span lang="ro-RO">ș</span>i o sear<span lang="ro-RO">ă</span> de gal<span lang="ro-RO">ă</span>, cu participarea E<span lang="ro-RO">.S. </span>Thomas Baekelandt<span lang="ro-RO">, am</span>basadorul Regatului Belgiei <span lang="ro-RO">î</span>n Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia<span lang="ro-RO">.</span> <span lang="ro-RO">Î</span>n 2015, <span lang="ro-RO">e</span>xporturile c<span lang="ro-RO">ă</span>tre Belgia au cunoscut<span lang="ro-RO"> o</span> cre<span lang="ro-RO">ș</span>tere de 10,8%, p<span lang="ro-RO">â</span>n<span lang="ro-RO">ă</span> la 921,9 milioane de euro<span lang="ro-RO"> comparativ cu anul anterior</span>. (<span lang="ro-RO">ION BADEA</span>)</span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">THE SUN: ”Nu ratați Transilvania ! ”</span></span></strong></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Jurnali<span lang="ro-RO">ș</span>tii publica<span lang="ro-RO">ț</span>iei The Sun <span lang="ro-RO">recomandă vizitarea </span>Transilvaniei <span lang="ro-RO">nu doar pentru mitul lui Dracula ci și pentru </span>perspectivele panoramice, pentru castelele „desprinse parc<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">poveștile din </span>Harry Potter” <span lang="ro-RO">precum și pentru </span>barurile <span lang="ro-RO">ascunse pe străzi înguste și sinuoase. Ei reamintesc că </span>Lonely Planet a desemnat Transilvania <span lang="ro-RO">ca o </span>destina<span lang="ro-RO">ție </span>des<span lang="ro-RO">ă</span>v<span lang="ro-RO">â</span>r<span lang="ro-RO">ș</span>it<span lang="ro-RO">ă</span> pentru c<span lang="ro-RO">ălătorii. Ei relatează că în</span> Cluj, de pild<span lang="ro-RO">ă</span>, turi<span lang="ro-RO">ș</span>tii pot face slalom printre galerii de art<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">ș</span>i teatre, le recomand<span lang="ro-RO">ă</span> s<span lang="ro-RO">ă</span> se r<span lang="ro-RO">ă</span>t<span lang="ro-RO">ă</span>ceasc<span lang="ro-RO">ă</span> prin spa<span lang="ro-RO">ț</span>iul de art<span lang="ro-RO">ă</span> contemporan<span lang="ro-RO">ă</span> „Fabrica de pensule”, unde se r<span lang="ro-RO">ă</span>sfir<span lang="ro-RO">ă</span> mai multe galerii, ateliere ale arti<span lang="ro-RO">ș</span>tilor <span lang="ro-RO">ș</span>i spa<span lang="ro-RO">ț</span>ii pentru spectacole teatrale.<span lang="ro-RO"> În viziunea celor de la The Sun tu</span>rul ora<span lang="ro-RO">ș</span>ului ar trebui s<span lang="ro-RO">ă</span> se <span lang="ro-RO">încheie</span> la Muzeul Na<span lang="ro-RO">ț</span>ional de Istorie, unde pot fi admirate colec<span lang="ro-RO">ț</span>ia de po<span lang="ro-RO">ț</span>iuni <span lang="ro-RO">ș</span>i echipamentul str<span lang="ro-RO">ă</span>vechi de laborator<span lang="ro-RO">, ambele</span> desprinse parc<span lang="ro-RO">ă</span> din <span lang="ro-RO">același univers al lui </span>Harry Potter. Castelul Bran din secolul al XIV-lea, coco<span lang="ro-RO">ț</span>at pe o st<span lang="ro-RO">â</span>nc<span lang="ro-RO">ă</span>, surs<span lang="ro-RO">ă</span> de inspira<span lang="ro-RO">ț</span>ie pentru re<span lang="ro-RO">ș</span>edin<span lang="ro-RO">ț</span>a Contelui Dracula <span lang="ro-RO">î</span>n romanul <span lang="ro-RO">scris de </span>Bram Stoker ofer<span lang="ro-RO">ă</span> panorame impresionante<span lang="ro-RO">. T</span>uri<span lang="ro-RO">ș</span>tii urc<span lang="ro-RO">ă</span> sc<span lang="ro-RO">ă</span>rile secrete din interior c<span lang="ro-RO">ă</span>tre turnuri, iar apoi trebuie s<span lang="ro-RO">ă</span>-<span lang="ro-RO">ș</span>i <span lang="ro-RO">dozeze forțele și frica pentru a </span> vizita Muzeul Torturii din incinta Castelului Bran, <span lang="ro-RO">subliniază aceeași editori. </span></span></span></p>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="font-size: large;">COLOCVIU INTERNAȚIONAL DE AEROTERAPIE</span></strong></p>
<p lang="en-US"><span style="font-size: medium;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Breaza va găzdui pe 6 mai cea de-a doua ediție a </span></span><span style="font-size: large;">Colocviu</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">lui</span></span><span style="font-size: large;"> Aeroterapia</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">. El este</span></span><span style="font-size: large;"> organizat de c</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span><span style="font-size: large;">tre Asocia</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ț</span></span><span style="font-size: large;">ia Dezvolt</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span><span style="font-size: large;">m Breaza, Clusterul BioThech Valea Prahovei, Aeroterapia, BioParc, Bursa Bio </span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ș</span></span><span style="font-size: large;">i are ca scop </span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">prezentarea </span></span><span style="font-size: large;">beneficiil</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">or</span></span> <span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ș</span></span><span style="font-size: large;">i avantajele pe care</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> le poate oferi </span></span><span style="font-size: large;">aerul pur </span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ș</span></span><span style="font-size: large;">i s</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span><span style="font-size: large;">n</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span><span style="font-size: large;">tos</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">.</span></span><span style="font-size: large;"> Breaza este renumit</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span><span style="font-size: large;"> de mult timp pentru calitatea aerului </span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">și pentru </span></span><span style="font-size: large;">efectele benefice pe care le are asupra organismului. </span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Pentru aceste atuuri Breaza a fost desemnat </span></span><span style="font-size: large;">drept ora</span><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">șul cel mai sănătos al Europei centrale și de est. </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">Conferin</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ț</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">ele sunt </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">î</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">n mod voit succinte </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ș</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">i au ca obiectiv </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">creșterea </span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">interes</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ului asupra acestui potențial natural. </span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">Tematicile vor fi consacrate exclusiv aspectelor Aer </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ș</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">i Eco fie c</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"> se refer</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"> la s</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">n</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">tate, alimenta</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ț</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">ie, transport ecologic, mediu </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">î</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">nconjur</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ă</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">tor, tehnologii de construc</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ț</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">ii</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> ori</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"> oportunit</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">ăț</span></span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: small;"><span style="font-size: large;">i de afaceri etc.</span></span></span> </span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="font-size: large;">LA CALIACRA SE JOACĂ GOLF</span></strong></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><span style="font-size: large;">Un pahar de vin bun, locuri deosebite pentru a vă petrece vacanța, hoteluri de lux, spa, atracții gourmet sau spații ideale pentru vacanțe îmbinate cu ”congress tourism”. Acestea au fost doar câteva dintre propunerile făcute la Ambasada din București a Republicii Bulgaria. Coctailul organizat în acest scop a prilejuit doamnei Maria Marinova, Directorul Asociației pentru Dezvoltarea Turismului în Regiunea nord-estică a Mării Negre Cap Caliacra să prezinte o parte dintre atracțiile zonei. Amfitrionul acțiunii de promovare a fost E.S Aleksandar Filipov, ambasadorul Bulgariei la București. </span></p>
<p align="LEFT"><strong><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">CONFERINȚĂ </span>DESPRE <span lang="ro-RO">ȘANSE</span></span></strong></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><span style="font-size: large;">. Ajunsă la a doua ediție manifestarea ”Turismul - șansa economiei naționale”, a beneficiat de sprijinul logistic oferit de mai multe institute și organizații de specialitate dar și din partea unor experți internaționali. Între 6 și 8 aprilie au avut loc la Universitatea Creștină ”Dimitrie Cantemir” dezbateri și evaluări ale resurselor ce pot alimenta destinațiile turistice din România, o parte dintre ele fiind sintetizate într-un volum de profil lansat cu prilejul acestui eveniment. Despre geopolitica turismului, sustenabilitatea produselor balneare, impactul formării și selecției resurselor umane, importanța salinelor în patrimoniul turistic, noi perspective ale turismului de incoming, au vorbit la obiect, aplicat, numeroase cadre universitare și specialiști practicieni.</span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><span style="font-size: large;"><strong>CONGRESUL MONDIAL DE BALNEOLOGIE...</strong> </span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><span style="font-size: large;">...se va desfășura, între 19 și 21 mai, 2016 la București. Cea de-a 41-a ediție, organizată de către Asociația Română de Balneologie și International Society of Medical Hydrology and Climatology (ISMH) este găzduită în premieră de România. După cum ne-a precizat dr. Constantin Munteanu, președintele Comitetului de organizare, prin acest Congres Mondial se dorește ”crearea unei platforme de dezbateri științifice care să pună în valoarea tradițiile europene și asiatice în balneoterapie, sector în care specialiștii români joacă un rol important în dezvoltarea relațiilor dintre aceste zone geografice. Comunicările științifice multidisciplinare vor contribui la dezvoltarea turismului medical și la valorificarea superioară a factorilor terapeutici naturali.” </span></p>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="font-size: large;">ECOLOGIE ȘI CONSERVARE LA FUNDATA</span></strong></p>
<span style="font-size: large;">Centrul de Ecologie Montan<span lang="ro-RO">ă a organizat la Fundata prima ediție a </span>Festivalului de Ecoturism<span lang="ro-RO">. Cu această ocazie a fost lansat un pachet ce conține 9 trasee ecoturistice menite să pună în valoare potențialul zonei Fund</span>ata - Moieciu de Sus <span lang="ro-RO">, n</span>atura <span lang="ro-RO">ș</span>i arhitectura specific<span lang="ro-RO">ă</span>, tradi<span lang="ro-RO">ț</span>iile <span lang="ro-RO">ș</span>i me<span lang="ro-RO">ș</span>te<span lang="ro-RO">ș</span>ugurile<span lang="ro-RO"> etc. </span>Festivalul <span lang="ro-RO">s-a derulat în cadrul </span>proiectului "Conservarea peisajului agro-pastoral <span lang="ro-RO">ș</span>i a biodiversit<span lang="ro-RO">ăț</span>ii <span lang="ro-RO">î</span>n zona Fundata-Moieciu de Sus", proiect implementat <span lang="ro-RO">î</span>n parteneriat cu Prim<span lang="ro-RO">ă</span>ria Fundata, finan<span lang="ro-RO">ț</span>at prin granturile SEE 2009 - 2014, <span lang="ro-RO">î</span>n cadrul Fondului ONG <span lang="ro-RO">î</span>n Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia<span lang="ro-RO">” - ne-a precizat </span>Cornelia David<span lang="ro-RO">, </span>Asistent Promovare, Comunicare <span lang="ro-RO">ș</span>i Logistic<span lang="ro-RO">ă.</span></span>
<p lang="ro-RO"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><strong>HANUL ANCUȚEI E CEL MAI TARE...</strong> </span></span></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">...în </span><span lang="fr-FR">gastronomie tradiţională</span><span lang="ro-RO">. </span>Hanului Ancuţei din comuna Tupilaţi, judeţul Neamţ, <span lang="ro-RO">deține printre numeroasele distincții primite și</span> Premiul special pentru aducerea în actualitate a reţetelor tradiţionale<span lang="ro-RO">, decernat de către ANTREC în cadrul Galei Margareta de Aur 2015.</span> “Hanu Ancuţei este locul de poveste unde regăsim bucătăria moldovenească autentică, în care se pune mult accentul pe produsele din zonă. După ce veţi fi convinşi de preparate precum tocăniţă de berbecuţ cu legume, nelipsitele poale-n brâu şi vinul roşu moldovenesc de la han, puteţi cumpăra pentru acasă, din Cămara Ancuţei, dulceţuri, şerbeturi, zacuscă, plăcinte, cozonaci şi multe alte bunătăţi”<span lang="ro-RO"> -</span> a argumentat juriul acordarea acestei importante distincţii. </span></span>