Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist
în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul
general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT),
care urmează linia de simpatie a antecedesorului său
Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de
România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai im -
portant eveniment internaţional de turism organizat în
România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamen -
tului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur
că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din tu -
ris mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplo -
mat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci
pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De apro-
fundat.

P<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>

Taleb Rifai crede că România a devenit o poveste
de succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii
care nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec
graniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată
schimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi
revoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt
mai importanţi decât guvernele şi decât companiile pen -
tru care muncesc. În 2015 au existat peste 2 miliarde de
călători în întreaga lume. Turismul a contribuit cu 10% la
PIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii
cheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul
este unul dintre cele mai eficiente instrumente diploma -
tice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi
legendele locale pentru a se promova. Ar trebui să pa -
rieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să
vă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la
fel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile
şi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la
poveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii
din zona transilvaneană” – spune Rifai.

<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>

După ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza
cifre lor a existat un optimism care suntem convinşi că se
va exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a con -
tribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează
pe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,
Bulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui ra -
port al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un
număr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sur -
să globală „ajustează” datele statistice naţionale.
WTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei
totale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată
medie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.
Pe de altă parte din datele statistice ale
României postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu
are rost să vorbim de primele 7 super - puteri turistice mondiale – SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spa nia şi Italia. Finlanda înca -
sează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde,
Portugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia
18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de
miliarde.

<strong>Avem mare dar şi mic</strong>

Cum e posibil ca o ţară care are 291.000 de locuri
de cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze
doar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele
ce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au
încasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar
spune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit
acest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat pre -
cizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare,
dar grad de ocupare mic. La această categorie ne situ -
ăm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state
membre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.

<strong>Merită să fim optimişti</strong>

Contextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere
de cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an
de după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în
2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studio convergent, care a analizat turismul de business –
motorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de
turismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe
an, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să
urce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în pre mieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.

<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>