Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT), care urmează linia de simpatie a antecedesorului său Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai important eveniment internaţional de turism organizat în România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamentului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din turis mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplomat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De aprofundat.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg" rel="attachment wp-att-5303"><img class="alignnone size-full wp-image-5303" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg" alt="statistica botiza285" width="768" height="1024" /></a>

P<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>

Taleb Rifai crede că România a devenit o poveste de succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii care nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec
graniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată schimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi revoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt mai importanţi decât guvernele şi decât companiile pentru care muncesc. <strong>În 2015 au existat peste 2 miliarde de călători în întreaga lume.</strong> Turismul a contribuit cu 10% la
PIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii cheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul este unul dintre cele mai eficiente instrumente diplomatice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi legendele locale pentru a se promova. Ar trebui să parieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să vă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la fel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile şi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la poveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii din zona transilvaneană” – spune Rifai.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg" rel="attachment wp-att-5304"><img class="alignnone size-full wp-image-5304" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg" alt="statistica maramures 262" width="768" height="1024" /></a>

<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>

După ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza cifrelor a existat un optimism care suntem convinşi că se va exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a contribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează pe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,
Bulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui raport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un număr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sursă globală „ajustează” datele statistice naţionale.
WTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei totale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată medie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.
Pe de altă parte din datele statistice ale României postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3 miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu are rost să vorbim de primele 7 superputeri turistice mondiale:  SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spania şi Italia. Finlanda încasează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde, Portugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia 18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de miliarde.

<strong>Avem mare dar şi mic</strong>

Cum e posibil ca o ţară care are <strong>291.000 de locuri </strong>de cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze doar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele ce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au încasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar spune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit acest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat precizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare, dar grad de ocupare mic.

La această categorie ne situăm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state
membre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.

<strong>Merită să fim optimişti</strong>

Contextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere de cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an
de după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în 2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studiu convergent, care a analizat turismul de business – motorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de turismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe an, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să urce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în premieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.

<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>