<p align="justify"><strong>DÂMBOVIȚA: ”Proiectele au viitor dacă sunt continuate !”</strong></p>
<p align="justify">Fără îndoială că așa este. În multe județe, după desființarea ca să nu spunem distrugerea unor obiective industriale, mari generatoare de locuri de muncă, de venituri, dar și de poluare uneori, atât autoritățile cât și investitorii și-au grupat energiile spre dezvoltarea turismului.
[gallery link="file" columns="4" orderby="post_date"]

<p align="justify">Sigur, sună frumos. Mai trebuie să și ai atracții majore în zonă pe care să le pui în valoare, și din care să scoți bani. Dar nu e suficient. Ca să le pui în valoare trebuie să investești pentru a le promova. Uneori banul iese înzecit din turism, alteori se duce într-o gaură neagră. Depinde de interesul și de priceperea organismelor care derulează campaniile de promovare. O aplicație despre cum se poate începe un asemenea demers a fost prezentată la <strong>hotelul Peștera</strong> din Parcul Național Bucegi, în cadrul Conferinței Naționale cu tema ”Promovarea potențialului turistic al județului Dâmbovița”. Practic manifestarea a marcat încheierea unui program de care a beneficiat Consiliul Județean Dâmbovița, în parteneriat cu o asociație de dezvoltare. Proiectul a fost implementat pe parcursul a 27 de luni. Prin el a fost promovat potențialul turistic zonal. În acest scop au fost create un portal de informații turistice, un ghid și o hartă turistică în ediții bilingve, două firme de prezentare, flyere, vederi, CD-uri etc. Rezultatele și produsele create au fost distribuite publicului și la patru ediții ale Târgurilor naționale ori internaționale de turism de la Romexpo.

Pe ce simboluri se sprijină promovarea turistică a județului Dâmbovița? Conform pliantelor editate printre atracțiile naturale se numără Vârful Omu,  Babele, Sfinxul, Cheile Zănoagei, Cheile Urșilor, Peștera Ialomicioarei, precum și lacul de acumulare Bolboci. Lor și se alătură și Zimbrăria Neagră de la Bucșani, dacă nu știați cea mai mare rezervație de zimbrii din România. Dar și atracțiile construite în istorie precum Turnul Chindiei, Curtea Domnească, Mitropolia din Târgoviște (oraș care timp de 300 de ani a fost capitala Țării Românești și cetatea de scaun pentru 33 de voievozi), iar imaginile de referință ar fi cele ale lui Vlad Țepeș și Mihai Viteazul, al cărui cap se odihnește la Mănăstirea Dealu.

<strong> Gabriela Țigu</strong>, unul dintre liderii Asociației Academice de Cercetare în Turism și Servicii (CACTUS), prorector al ASE București a subliniat în cadrul conferinței rolul de consultant în proiect avut de această organizație de reunește o mare parte din specialiștii și cercetătorii tineri în domeniu turismului. Împreună cu colegii săi a fost creată o cercetare aplicativă care să releve și să stabilească o parte dintre cele mai importante simboluri pe care trebuie să meargă promovarea turistică și marketingul județului Dâmbovița.

La rîndul său Adrian Țuțuianu, președintele Consiliului Județean Dîmbovița a declarat că dezvoltarea turismului are un dușman de temut: Birocrația! ”Dezvoltarea turismului se poate face numai prin politici care țintesc pe termen lung, viitorul. Peste 90% din societățile din turism sunt IMM-uri, iar pentru acestea trebuie să existe surse de finanțare mai prietenoase, mai accesibile. Dar oricât ar dori acestea să se dezvolte fără un plan de perspectivă, la nivel național dar și regional, se vor irosi numeroase resurse fără un impact major. Instituția pe care o conduc este preocupată de proiecte de viitor, cu continuitate. Purtăm discuții cu doi învestitori importanți din Israel și Italia. În principiu este vorba de construirea unei stațiuni turistice la Nucet, respectiv de dezvoltarea unei zone rezidențiale și imobiliare, de la care ne așteptăm la un impact pozitiv. Suntem la fel de interesați și de dezvoltarea unor relații de afaceri cu firme austriece producătoare de mijloace de transport pe cablu. Asta, deoarece avem proiecte pentru 3 pârtii de schi. La Peștera Ialomicioarei vom începe o investiție de 6 milioane de lei pe baza căreia vom reabilita infrastructura tehnică, vom organiza un Centru de informare turistică în Parcul Național Bucegi, iar o parte din lucrările de infrastructură rutieră vor fi gata până la sfârșitul lui 2013.”

<strong>George Sorin Nicolescu</strong>, unul dintre liderii ANAT, vicepreședinte al Camerei de Comerț și Industrie București și președinte al Secțiunii de Turism a Camerei, singura de acest fel din țară - a subliniat în cadrul dezbaterilor, că nu este suficientă numai terminarea infrastructurii rutiere, ci și un alt mod de abordare a turismului. ”În Europa nu se mai promovează în principal atracțiile unei țări. Accentul este din ce în ce mai puternic pus pe promovarea de euroregiuni turistice, promovarea reciprocă prin broșuri, CD-uri, filme, evenimente etc. E nevoie să atrageți turoperatorii români specializați pe incoming și să motivați turoperatori străini să vadă și să vândă produsele turistice specifice zonei.

Și, cum specific fără istorie nu există, un alt participant, profesorul universitar Nicolae Lupu, a făcut o incursiunie în istoria asociațiilor și adăposturilor montane. Unul dintre ele este cabana Peștera, devenită ulterior Hotelul Peștera, care azi cunoaște în urma unui masiv program de investiții o a treia ori a patra viață.</p>
<p align="justify"><strong>MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</strong></p>