<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">CONSTANȚA: Bătaie pe tocăniță de midii, usturoi și pătrunjel</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Dacă nu știați aflați acum! De trei ani, în ultima decadă a lunii mai se organizează, la Constanța, <strong>Festivalul Scoicilor.</strong> Acum a căzut în perioada 21-23 mai. Evenimentul și-a etalat chefii și delicatesele lor chiar în jurul statuii emblematice a lui Ovidiu din piața cu același nume. Au fost interesate vreo 25 de </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">restaurante d</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">in</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> Constanța, Mamaia, Mangalia</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">,</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> Efori</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">i dar și din București. De la localurile </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><a href="http://www.nikosgreektaverna.ro/">Nikos Greek Taverna</a>, <a href="http://lepremier.ro/index.php?lang=ro">Le Premier</a>, (cu Cesar Alonso Velasquez Baez şi cel mai mare ceaun din Piaţa Ovidiu)</span></span><a href="http://cocosurosu.ro/"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> Cocoşu Roşu</span></span></span></a><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> (cu Gabriel Toader şi Alexandru Rosz)</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> și Piccolo Mondo din București</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">, </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Restaurantul Steaua d</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">e Mare din Eforie Nord (cu Alex Negoiţă), <a href="http://www.restaurantbeluga.ro/">Restaurant Beluga </a>din Mamaia, (cu Filip Alexandru) Restaurantul <a href="https://www.facebook.com/aquabythesea/">Aqua by the sea</a>, </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">până la </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Restaurant Lino (cu Mayla Annalisa)</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">. Ei au gătit sub ochii exigenți ai Chef C</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">ătălin Scărlătescu</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">, preparate după rețete proprii: tocănițe de midii,</span></span></span> <span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">midii</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> sotate cu vin alb sau roşu cu patrunjel şi usturoi, supe, scoici pane, marinate sau tempura, paste, salate diferite cu rapane şi sosuri asiatice</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> etc</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">. </span></span>
<p lang="ru-RU"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">A treia ediție a </span>“Festivalului Scoicilor”<span lang="ro-RO"> a avut în juriu, premieră și pe Anca Nedea, președintele ANT. Marele Trofeu, într-adevăr mare și greu - o scoică din </span>bronz, cu o greutate de<span lang="ro-RO">...</span> 12 kilograme<span lang="ro-RO"> - a fost ridicat de </span>Alex Negoiţă <span lang="ro-RO">și </span>echipa de la Complexul Steaua de Mare din Eforie Nord<span lang="ro-RO">. Organizatorii spun că de Festival ar fi fost atrași circa 80.000 de amatori de scoici.</span></span></span></p>
<p lang="ro-RO"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">MARA ANTON</span></span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><strong>E-BIKE NET pune biciclete pe frontiere</strong> </span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">16 orașe din România și tot atâtea din Bulgaria vor fi contectate cu ajutorul unui proiect transfrontalier finanțat din fonduri europene, </span>prin programul interreg V-A Romania-Bulgaria 2014-2015<span lang="ro-RO">, la proiectul </span>E-bike Net<span lang="ro-RO">. În cadrul acestuia în cele 32 de localități sunt disponibile 2</span>40 de biciclete electrice<span lang="ro-RO">. </span>Fiecare turist poate <span lang="ro-RO">î</span>nchiria <span lang="ro-RO">un asemenea vehicul</span> pentru 3 ore, la pre<span lang="ro-RO">ț</span> de 1 <span lang="ro-RO">euro</span>, timp <span lang="ro-RO">î</span>n care<span lang="ro-RO"> poate să</span> exploreze <span lang="ro-RO">zone</span> turistice de pe o parte <span lang="ro-RO">ș</span>i de alta a Dun<span lang="ro-RO">ă</span>rii. Bicicletele electrice au setat<span lang="ro-RO">ă</span> viteza maxim<span lang="ro-RO">ă</span> de 25 km/h <span lang="ro-RO">ș</span>i permit parcurgerea unei distan<span lang="ro-RO">ț</span>e <span lang="ro-RO">î</span>ntre 50 <span lang="ro-RO">ș</span>i 70 de k<span lang="ro-RO">ilometri</span>, cu efort minim. <span lang="ro-RO">De asemenea </span>vor exista 35 de puncte <span lang="ro-RO">î</span>n ambele <span lang="ro-RO">ță</span>ri <span lang="ro-RO">î</span>n care pot fi <span lang="ro-RO">î</span>nc<span lang="ro-RO">ă</span>rca<span lang="ro-RO">ț</span>i acumlatorii bicicletelor. Fiecare sta<span lang="ro-RO">ț</span>ie permite <span lang="ro-RO">î</span>nc<span lang="ro-RO">ă</span>rcarea a cinci biciclete simultan.<span lang="ro-RO"> El</span>e pot fi <span lang="ro-RO">î</span>nchiriate, <span lang="ro-RO">î</span>n Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia, din: Giurgiu, Drobeta-Turnu Severin, C<span lang="ro-RO">ă</span>l<span lang="ro-RO">ă</span>ra<span lang="ro-RO">ș</span>i, Constan<span lang="ro-RO">ț</span>a, Craiova, Alexandria, Medgidia, Mangalia, Caracal, Ro<span lang="ro-RO">ș</span>iorii<span lang="ro-RO"> de Vede</span>, Turnu M<span lang="ro-RO">ă</span>gurele, Cernavod<span lang="ro-RO">ă</span>, N<span lang="ro-RO">ă</span>vodari, Slatina, Olteni<span lang="ro-RO">ț</span>a <span lang="ro-RO">ș</span>i Calafat. Din Bulgaria bicicletele pot fi <span lang="ro-RO">î</span>nchiriate din: Dobrich, Varna, Veliko Tarnovo, Pleven, Vratsa, Gorna Oryahovitsa, Svishtov, Mezdra, Balchik, Lom, Montana, Cherven Bryag, Dulovo, Oryahovo, Silistra si Vidin.</span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Proiectul este dezvoltat de A<span lang="ro-RO">DRC, </span>Centru<span lang="ro-RO">l</span> de Afaceri-Vidin, <span lang="ro-RO">CCI </span>Vidin<span lang="ro-RO">,</span>Asocia<span lang="ro-RO">ț</span>ia Rom<span lang="ro-RO">â</span>n<span lang="ro-RO">ă</span> pentru Industria Electronic<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">ș</span>i Software Oltenia, <span lang="ro-RO">respectiv </span>Asocia<span lang="ro-RO">ț</span>ia Angajatorilor pentru <span lang="ro-RO">î</span>ntreprinderi mici <span lang="ro-RO">ș</span>i mijlocii Calafat.<span lang="ro-RO"> Bugetul proiectului este de </span>762.085<span lang="ro-RO"> euro</span>.</span></span></p>
<p lang="ru-RU"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"><b>DUBROVNIK</b><strong>: </strong></span><strong>"Think Travel with Google"</strong></span></p>
<span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">C</span>onferința internațională ”Think Travel with Google”, ce s<span lang="ro-RO">-a desfășurat la</span> Dubrovnik<span lang="ro-RO"> (</span>Croația<span lang="ro-RO">), a fost </span>dedicat<span lang="ro-RO">ă</span> autorităților naționale pentru turism din întreaga lume și experților care au ca obiectiv cunoașterea, respectiv crearea brandului de destinație pentru țara lor. Manifestarea <span lang="ro-RO">a reunit e</span>xperți internaționali și lideri în branding de țară <span lang="ro-RO">ce au discutat despre perspectivele industriei turistice. </span>"Think Travel with Google" și<span lang="ro-RO">-a</span> propu<span lang="ro-RO">s</span> să găsească răspunsuri la nevoia destinațiilor de a se remarca în ochii călătorului, <span lang="ro-RO">de a se </span>poziționa în lumea digitală<span lang="ro-RO"> etc. Din partea țării noastre au fost prezenți doi dintre liderii Autorității </span>Naționale pentru Turism<span lang="ro-RO"> (ANT).</span> <span lang="ro-RO">Președintele </span>Anca Pavel-Nedea<span lang="ro-RO"> a</span> semnat <span lang="ro-RO">un </span>Protocolul de colaborare între <span lang="ro-RO">ANT și </span>Google România, <span lang="ro-RO">document</span> ce <span lang="ro-RO">prevede dezvoltarea </span>imaginii României <span lang="ro-RO">ca destinație de notorietate, </span>prin promovarea brandului turistic național. Google România va<span lang="ro-RO"> oferi</span> o serie de sesiuni de training, <span lang="ro-RO">instrumente </span> de cercetare a pieței (Google Trends, Google Consumer Barometer etc),<span lang="ro-RO"> modalități de</span> promovarea online prin intermediul Google AdWords<span lang="ro-RO"> menite să diversifice percepția consumatorilor asupra destinațiilor țării noastre etc. </span></span>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">MUNȚII APUSENI: Primul muzeu viu</span></span></strong></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Un </span>proiect independent de antreprenoriat social al Asocia<span lang="ro-RO">ț</span>iei Groove ON, <span lang="ro-RO">î</span>nceput <span lang="ro-RO">î</span>n decembrie 2015<span lang="ro-RO"> va fi lansat în această vară în Munții Apuseni</span>.<span lang="ro-RO"> Mai precis î</span>n<span lang="ro-RO"> satul Tecșești (județul Alba), ce mai are doar 14 locuitori, va fi </span>deschis<span lang="ro-RO"> integral</span> primul muzeu viu din Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia<span lang="ro-RO">. </span>Muzeul Viu este unic prin faptul c<span lang="ro-RO">ă</span> ofer<span lang="ro-RO">ă</span> publicului posibilitatea de a tr<span lang="ro-RO">ă</span>i <span lang="ro-RO">î</span>ntr-un spa<span lang="ro-RO">ț</span>iu care reconstituie istoria acestor <span lang="ro-RO">ținuturi de mocani,</span> de aici <span lang="ro-RO">ș</span>i denumirea de muzeu viu. Locuitorii muzeului vor proveni preponderent din mijlocul comunit<span lang="ro-RO">ăț</span>ii pasionate de originile poporului rom<span lang="ro-RO">â</span>n, de legendele dacice, etnografie, antropologie <span lang="ro-RO">ș</span>i folclor, comunitate care <span lang="ro-RO">ș</span>i finan<span lang="ro-RO">ț</span>eaz<span lang="ro-RO">ă</span> ace<span lang="ro-RO">astă inițiativă inedită</span>.</span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Proiectul <span lang="ro-RO">”</span>La Origini – Muzeul Viu<span lang="ro-RO">”</span> <span lang="ro-RO">a fost și este susținut</span> prin platforma de crowdfunding Indiegogo, cu sume care variaz<span lang="ro-RO">ă între 15 și 1000 de euro.</span> Muzeul <span lang="ro-RO">este organizat pe mai multe sectoare care acoperă </span>diferite perioade istorice<span lang="ro-RO"> dar și meșteșugurile ori tradițiile aferente acestora. Printre atracții se numără: locuințe refăcute din pământ și piatră, cu acoperișuri de paie; școala restaurată într-o casă veche de 200 de ani; ateliere de ceramică, cuptoare pentru arderea lutului dar și a pâinii; grădini de legume, de plante aromatice, pomi fructiferi etc.</span></span></span></p>
<p lang="ro-RO" align="LEFT"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Potențial excepțional: Piatra Craiului-Păpușa</span></span></strong></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">România ar putea avea </span>cel mai mare parc na<span lang="ro-RO">ț</span>ional din Europa, <span lang="ro-RO">î</span>n zona mun<span lang="ro-RO">ț</span>ilor Piatra Craiului, F<span lang="ro-RO">ă</span>g<span lang="ro-RO">ă</span>ra<span lang="ro-RO">ș</span>, Leaota <span lang="ro-RO">ș</span>i Iezer-P<span lang="ro-RO">ă</span>pusa, ceea ce ar reprezenta un poten<span lang="ro-RO">ț</span>ial turistic imens<span lang="ro-RO"> apreciază reprezentanții ministerului</span> Mediului, Apelor <span lang="ro-RO">ș</span>i P<span lang="ro-RO">ă</span>durilor<span lang="ro-RO">. Ei au efectuat împreună cu experți naționali dar și internaționali de la </span>Environmental Investigation Agency (EIA)<span lang="ro-RO"> o vizită de evaluare a acestui areal. </span>Conform<span lang="ro-RO"> specialiștilor zona, cu o suprafață combinată de </span>peste 200.000 h<span lang="ro-RO">ectare, ar putea </span>deveni o arie natural<span lang="ro-RO">ă</span> protejat<span lang="ro-RO">ă</span> s<span lang="ro-RO">ă</span>lbatic<span lang="ro-RO">ă</span>, emblematic<span lang="ro-RO">ă</span> pentru Europa, <span lang="ro-RO">pre</span>cum este Yellowstone pentru SUA sau Parcul Na<span lang="ro-RO">ț</span>ional Serengeti pentru Africa. </span></span></p>
<p align="LEFT"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Rom<span lang="ro-RO">â</span>nia ad<span lang="ro-RO">ă</span>poste<span lang="ro-RO">ș</span>te cele mai valoroase ecosisteme din Europa pe <span lang="ro-RO">circa </span>1,6 milioane de h<span lang="ro-RO">ectare</span> (rezerva<span lang="ro-RO">ț</span>ii <span lang="ro-RO">ș</span>tiintifice, naturale, parcuri na<span lang="ro-RO">ț</span>ionale<span lang="ro-RO"> și </span>naturale, monumente ale naturii), la care se adaug<span lang="ro-RO">ă</span> Rezerva<span lang="ro-RO">ț</span>ia Biosferei Delta Dun<span lang="ro-RO">ă</span>rii, cu cele 580.000 h<span lang="ro-RO">ectare</span>. Ariile naturale protejate <span lang="ro-RO">î</span>nfiin<span lang="ro-RO">ț</span>ate <span lang="ro-RO">î</span>n <span lang="ro-RO">ț</span>ara noastr<span lang="ro-RO">ă</span>, inclusiv siturile Natura 2000 - <span lang="ro-RO">A</span>rii naturale protejate de interes European - reprezint<span lang="ro-RO">ă</span> 23% din suprafa<span lang="ro-RO">ț</span>a <span lang="ro-RO">ță</span>rii, iar din acest areal p<span lang="ro-RO">ă</span>durile reprezinta 45% din fondul forestier na<span lang="ro-RO">ț</span>ional. Parcurile na<span lang="ro-RO">ț</span>ionale <span lang="ro-RO">ș</span>i naturale (f<span lang="ro-RO">ă</span>r<span lang="ro-RO">ă</span> Delta Dun<span lang="ro-RO">ă</span>rii) reprezint<span lang="ro-RO">ă</span> doar 5% din suprafa<span lang="ro-RO">ț</span>a Rom<span lang="ro-RO">â</span>niei.</span></span></p>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: medium;">CAMPANIE CE - ”Există minuni pretutindeni!”</span></span></strong></p>
<p lang="en-US"><span style="font-size: medium;"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Comisia Europeană a lansat </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">în această lună</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> o campanie de comunicare în domeniul turismului denumită „</span></span><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Europa. Există minuni pretutindeni.</span></span></strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">” Aceast</span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">a</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> are drept obiectiv atragerea europenilor către descoperirea </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">atracțiilor</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> ascunse ale Europei și îi </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">provoacă</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> să preia inițiativa: să povestească despre destinațiile preferate, sensibilizându-i astfel și pe ceilalți și motivându-i să opteze pentru destinații turistice europene diverse, durabile și de calitate superioară.</span></span> </span></p>
<p lang="en-US"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Contribuția turismului la economiile europene este semnificativă, ridicându-se în anul 2014 la peste 1,6 trilioane de euro, ceea ce reprezintă aproximativ 10 % din PIB-ul total al UE. <span lang="ro-RO">Conform WTTC p</span>rin impactul său direct, indirect și implicit, acest sector a susținut 25 de milioane de locuri de muncă la nivelul UE. Totuși, continua expansiune și diversificare a pieței turismului este vizibilă, iar în ultimele decenii au apărut multe destinații noi și în afara Europei. Statisticile arată că, până în anul 2025, doar o treime (33 %) din sosirile internaționale vor fi pe teritoriul UE, în scădere de la 40 % în anul 2010 și, respectiv, 56 % în 1980. <span lang="ro-RO">”</span>Prin urmare, obiectivul Comisiei Europene este acela de a menține poziția Europei ca principală destinație turistică, maximizând totodată contribuția sectorului turismului la creșterea economică și ocuparea forței de muncă<span lang="ro-RO">” - se arată într-un comunicat de presă remis redacției noastre</span>.</span></span></p>
<p lang="ro-RO"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">MARA ANTON</span></span></p>