(5223,1,'2017-03-07 14:46:22','2017-03-07 12:46:22','Asociația cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Asociación de Mediadores Interculturales Rumanos (QUORUM) au promovat țara noastră la Barcelona, prin intermediul platformei multimedia it Play Romania - Descoperă comorile României. La evenimentul găzduit la jumătatea lunii august de Restaurantul Transilvania din Barcelona au fost lansate noi aplicații smartphone de susținere a imaginii turistice și culturale a României. Aplicațiile smartphone Play Romania sunt gratuite și disponibile pe Google Play și App Store.\r\nDe asemenea, în cadrul parteneriatului semnat în 2014 între asociațiile din cele două țări, delegația română alcătuită din reprezentanți ai localităților Arefu, Agigea, Râmnicu Vâlcea, Județului Bacău, au vizitat comunele Morella și Peniscola. ”Au avut loc schimburi de idei în scopul identificării unor proiecte de bună practică în dezvoltarea locală. O delegația spaniolă va vizita România în cursul lunii octombrie” - ne-a precizat  Marghiol Nicolae, președinte executiv AFSR.\r\n\r\nC. MARIAN\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>Performanțe la competiţii aeriene </b></span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">La Belluno - Italia, a avut loc, în perioada 12 - 14 august, cea de-a 3-a etapă a Parachute World Cup Series 2016. Sportiva Aeroclubului României Steliana Popa a ocupat locul 5 la categoria seniori - feminin, cu acest rezultat ea situându-se pe locul 2 în clasamentul general după primele trei etape ale competiţiei. Steliana este multiplă campioană naţională de juniori şi de seniori. Ea a terminat ediţia din 2015 a Parachute World Cup Series ocupând locul 2 în clasamentul general. Parachute World Cup Series este organizată sub egida Federaţiei Aeronautice Internaţionale<span lang=\"ro-RO\"> și se desfășoară</span> în 6 etape<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">E</span>chipa României<span lang=\"ro-RO\"> a intrat în concurs </span>cu avionul clasa Advanced la Radom - Polonia<span lang=\"ro-RO\"> (</span>4-14 august<span lang=\"ro-RO\">), unde s-a consumat </span>cea de-a XII ediţie a Campionatului Mondial de Acrobaţie<span lang=\"ro-RO\">. Ea a ocupat locul 5 după </span> Franţ<span lang=\"ro-RO\">a</span>, Statel<span lang=\"ro-RO\">e</span> Unite, Rusi<span lang=\"ro-RO\">a</span> şi Ucrain<span lang=\"ro-RO\">a, dar</span> înaintea unor <span lang=\"ro-RO\">competitori cu mare experiență </span>precum Polonia, Marea Britanie, Germania. În clasamentul individual, cel mai bine clasat sportiv al nostru a fost Andrei-Mihai Şerbu, care a ocupat locul 4 cu 7643,67 puncte, aceasta constituind cea mai bună clasare realizată vreodată de un pilot român la o competiţie de gen.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și p</span>lanoriştii Români au participat la cea de-a 34-a ediţie a Campionatului Mondial de Planorism - distanţă care a avut loc în perioada 31 iulie - 13 august la Pociunai - Lituania.<span lang=\"ro-RO\"> La capătul a 7 probe l</span>a clasa 20 de metri - echipaj multiplu, echipa Andreas Kessler - Fernanda Jurcă s-a clasat pe locul 8 din 22 de echipe participante<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></span>\r\n\r\n&nbsp;\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b><span lang=\"ro-RO\">BLUE AIR: O nouă rută, </span>Cluj – Birmingham</b></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Blue Air <span lang=\"ro-RO\">și-a</span> extin<span lang=\"ro-RO\">s</span> prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a pe Aeroportul Cluj-Napoca prin deschiderea rutei 6, c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Birmingham – al doilea ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> ca m<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rime din Marea Britanie. Noul zbor <span lang=\"ro-RO\">va avea</span> trei frecven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nale <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zilele de luni, miercuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vineri, din 16 <span lang=\"ro-RO\">d</span>ecembrie 2016. <span lang=\"ro-RO\">Transportatorul român ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput operarea pe Aeroportul Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">din</span> 3 iunie, prin deschiderea rutelor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Liverpool <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dublin. Birmingham este deservit de Blue Air <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti. „Ne bucur<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ne dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> la</span> Cluj-Napoca. Am decis s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fructific<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m aceast<span lang=\"ro-RO\">ă</span> oportunitate c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Birmingham – o destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie atractiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span> at<span lang=\"ro-RO\">â</span>t din punct de vedere turistic, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>t <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de business. Angajamentul nostru pentru pia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a din Transilvania este subliniat de faptul c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncep<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd cu aceast<span lang=\"ro-RO\">ă</span> toamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, Cluj-Napoca devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aselea aeroport unde ne stabilim o baza opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional<span lang=\"ro-RO\">ă</span>” <span lang=\"ro-RO\">- </span>a <span lang=\"ro-RO\">subliniat</span> Gheorghe Răcaru, Director General Blue Air.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">De asemenea compania a anun<span lang=\"ro-RO\">țat lansarea orarului de vară 2017 de la prețuri începând cu 19,99 de euro. Detalii pe la Call Center sau la agențiile partenere.</span></span></span>\r\n\r\n&nbsp;\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>RETROMOBIL<span lang=\"ro-RO\">: un calendar bogat</span></b></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pasionații de mașini istorice se bucură din plin în această toamnă de un calendar bogat în evenimente. Poate nu ați aflat dar în acest an Retromobil Club România împreună cu partenerii săi au pus la cale în luna iulie Festivalul Retromobil Fest, care a inclus trei evenimente - Retromobil Grand Prix, Fabricat în România și Antebellum. Cele mai încărcate de asemenea reuniuni sunt lunile septembrie și octombrie 2016. Dacă în septembrie au avut sau urmează să se desfășoare competiții și expoziții ca Raliul Carpați Retro, Kronstadt Classic Rally ori Memorialul Giurgiu 1904, în octombrie vor avea loc Raidul Transfăgărășan (1-2 octombrie), Retro Parada Toamnei (15) respectiv prezența la </span>Bucharest Classic Car Show<span lang=\"ro-RO\"> cu stand Retromobil propriu.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BIERTAN: 9 din 22</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul medieval Biertan (Jude<span lang=\"ro-RO\">țul </span>Sibiu<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">a fost postat pe locul 9 într-un top de 22 de </span>„destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii ireale<span lang=\"ro-RO\"> din lume ce trebuie vizitate într-un an sabatic</span>”<span lang=\"ro-RO\">. Clasamentul a fost realizat de către editorii </span>site-ului <span lang=\"ro-RO\">revistei</span> americane Cosmopolitan.<span lang=\"ro-RO\"> Ei au descris astfel localitatea :</span>„Biertan arat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu adev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rat ca un ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> dintr-un film Disney, iar dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> vre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> vede<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mai multe scene de basm, merge<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> descoperi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i biserica fortificat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din localitate”. Biertan, atestat<span lang=\"ro-RO\">ă documentar pentru prima dată în 1224, face parte dintre primele așezări ger</span>m<span lang=\"ro-RO\">ane de sași din Transilvania, iar din 1397 este atestat ca cetate. Aici se regăsește și azi o îmbinare a stilului gotic cu cel al Renașterii. Monumentul este apărat de trei ziduri de incintă cu turnuri și bastioane medievale. Satul care mai are 1000 de locuitori</span> a devenit cunoscut turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor <span lang=\"ro-RO\">contemporani </span>datorit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii fortificate<span lang=\"ro-RO\"> dar și a unei legende. Cetatea, care adăpostește o biserică bine conservată poartă amprenta meșterilor din Viena și Nurnberg, iar amvonul sculptat în piatră la 1500 este opera meșterului Ulrich din Brașov. La rândul ei legenda spune că: </span>so<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii care se certau <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i voiau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> divor<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eze erau <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cetate cu o singur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> lingur<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, o furculi<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, o mas<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, un pat, un scaun <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i erau nevoi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i astfel s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se suporte. Rezultatul? Timp de 300 de ani ar fi existat doar un singur divor<span lang=\"ro-RO\">ț</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n satul Biertan.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">În topul Cosmopolitan, </span></span><span style=\"color: #000000;\">Biertan se afl</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">alături de locuri ca</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Insulele Seychelles, Santorini, Phi Phi Islands (Thailanda), </span><span style=\"color: #000000;\">Bora Bora,</span><span style=\"color: #000000;\"> Burj Khalifa (Dubai), c</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">împurile de lavandă din Provance (Franța), c</span></span><span style=\"color: #262626;\">ascada Angel </span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">(</span></span><span style=\"color: #262626;\">Venezuela</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">), </span></span><span style=\"color: #262626;\">Parcul Național Zhangjiajie (China), stâncile „Cei 12 Apostoli” (Australia), Cinque Terre (Italia)</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #262626;\">Salar de Uyuni (Bolivia), Palau (Micronezia)</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">BREAZA</span><span lang=\"ro-RO\">: Se mișcă roata colorata</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Două din cele trei trasee cicloturistice marcate în stațiunea Breaza, cu sprijinul Policolor Automotive, au </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">devenit operaționale. Ele au fost i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">naugurate </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">în cadrul proiectului</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> ”Breaza Cicloturistică” realizat la inițiativa Centrului de informare și promovare turistică Breaza în colaborare cu Asociația <a href=\"https://www.facebook.com/AdevaratiiVeloprieteniRomania/\" target=\"_blank\">Adevăraţii VeloPrieteni România</a>. ”Suntem alături de pasionații de mobilitate</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Of</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">erim soluții pentru tot ce presupune repararea, protecția și vopsirea suprafețelor metalice. Suntem bucuroși să contribuim la marcarea efectivă a traseelor pe care turiștii și fanii pedalatului le vor parcurge mai ușor” -</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">declară Cristian Crăiniceanu, directorul comercial al diviziei Policolor Automotive.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">T</span>raseul C2, cel mai greu din cele trei - însumează aproape 40 de kilometri pe străzile și dealurile din jurul orașului. El se termin<span lang=\"ro-RO\">ă </span>pe Islazul Mălaiele<span lang=\"ro-RO\"> și traversează printre altele pădurea de </span>fag de pe Dealul Lazului, aflat în nordul oraşului.<span lang=\"ro-RO\"> Traseul C3 include clădiri frumoase cu istorie bogată dar și alei mai puțin cunoscute </span>ale orașului Breaza<span lang=\"ro-RO\">. Traseul C1 va fi finalizat probabil până la sfârșitul lunii septembrie. </span>”Am inaugurat oficial la Breaza două din cele trei trasee cicloturistice<span lang=\"ro-RO\">. Apreci</span>em sprijinul<span lang=\"ro-RO\"> Policolor</span>, cu atât mai mult cu cât în toată România mai avem proiecte asemănătoare doar în Urlați, Călărași și Maramureș. Breaza e<span lang=\"ro-RO\">ste un loc</span> <span lang=\"ro-RO\">încărcat de istorie și plin de povești</span>”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> <span lang=\"ro-RO\">sublinia</span> Mihai Deneș, vicepreședintel<span lang=\"ro-RO\">e</span> Asociației Adevăraţii VeloPrieteni. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA</span></span>','Play România a ajuns la Barcelona, EVENIMENTE nr.150','','inherit','closed','closed','','5222-revision-v1','','','2017-03-07 14:46:22','2017-03-07 12:46:22','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5222-revision-v1/',0,'revision','',0);
INSERT INTO `wp_posts` VALUES (5224,1,'2017-03-07 14:47:25','2017-03-07 12:47:25','<strong>BIERTAN: 9 out of 22</strong>\r\n\r\nThe medieval village of Biertan, located in Sibiu County in Transilvania - Romania was ranked no. 9 by Cosmopolitan in the Top 22 „Unreal Destinations That Will Make You Want to Take a Gap Year”. This is how the American editors described the place: „Biertan seriously looks like a town from a Disney movie, but if you are looking for even more storybook scenes, go check out the historical (and incredibly beautiful) fortified church in town.”\r\n\r\nDating back to the year 1224 Biertan is one of the first saxon settlements in Transilvania. The citadel combines the gothic style with Renaissance traces. Its core is formed by a church, in the line of those in Vienna and Nurnberg , with an amvo sculpted in stone in 1500 by Ulrich from Brașov. The church is surrounded by three defence walls, showcasing impressive towers and medieval bastions. The village itself counts with about 1000 visitors.\r\nIn the article published by Cosmopolitan, Biertan is listed next to places such as Seychelles Islands, Santorini, Phi Phi Islands (Thailand), Bora Bora, Burj Khalifa (Dubai), the lavender fields of Provance (France), Angel waterfall (Venezuela), The National Park Zhangjiajie (China), The 12 Apostols rocks (Australia), Cinque Terre (Italy), Salar de Uyuni (Bolivia), Palau (Micronezia) etc.\r\n\r\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza becomes DoubleTree</strong>\r\n\r\nThe Hilton international chain ”captures” a new property for the DoubleTree by Hilton family. Latest information indicates the City Plaza 5 stars in Cluj-Napoca. The hotel has five floors: 85 rooms and apartments, restaurants, conference halls, a health centre with pool, fitness area, Jacuzzi and a Finish sauna. The unit is operated by 80 employees.\r\n„This year the City Plaza started a general renovation project, undergoing several steps. The works for the new bar and conference area will not affect the events already scheduled to take place here“– said Dafina Suciu, marketing manager at City Plaza. The hotel is a property of Laurențiu Russo.\r\n<strong>BARCELONA: Discover Play Romania</strong>\r\n\r\nThe Most Beautiful Villages of Romania Association (AFSR) in a partnership with the Spanish Asociación de Mediadores Interculturales Rumanos (QUORUM) promote Romania in Barcelona, through the multimedia it platform Play Romania – Discover the treasures of Romania. The event took place in August at the Transilvania Restaurant in Barcelona, when new Smartphone aps where launched, in order to sustain the travel and cultural image of Romania. Play Romania aps are free of charge and available on Google Play and App Store.\r\nAlso, following the agreement that the two associations signed in 2014, the Romanian delegation (formed by representatives of the cities of Arefu, Agigea, Râmnicu Vâlcea, and Bacau county) visited Morella and Peniscola in Spain. ”There have been a lot of talks in order to identify good projects for local development. A spanish delegation will visit Romania in October” – said Marghiol Nicolae, executive president of AFSR.\r\nOLĂNEȘTI: a plus of 5,5 milion euros\r\n\r\nThis summer opened in Baile Olanesti resort the largest wellness centre of the region. The construction of TISA Spa Resort had started in 2014, was cofinanced with euroepan funds and is a project of about 5,5 milion euros. The wellness centre includes swimming pools, special pools for kids to play in, open-air Jacuzzi pools, saunas, waterpark area. In addition to this one can enjoy hammam, steam baths, salina, a special herbal spa Casa Naturii, fitness room Technogym, relax areas, several bars, terraces and an array of spa treatments.\r\n<strong>Radisson Blu goes to BRASOV</strong>\r\n\r\nThe Rezidor Group, represented in Bucharest by two of its brands - Radisson Blu and Park Inn by Radisson -, announced its expansion on the local Romanian market, in cities with over 200.000 inhabitants. The first one is Brasov in Transilvania. Arno Schwalie, area vice president for South and Central Europe of Rezidor Hotel Group said „Romania is an important market for the Rezidor group, as we see more and more business relations with countries such as Austria and Germany. I believe that the potential of provincial cities is raising and I am talking here about urban hubs such as Brasov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanta, Timisoara, Craiova or Arad”.\r\nAccording to the information on the market the investment will be undertaken by the Romanian Tresor Com, owned by Neamtu family in Brasov. The new 5 stars Radisson Blu will show up across the City Hall of Brasov.\r\n\r\n<strong>Performances in the AIR</strong>\r\n\r\nAt the 3rd part of Parachute World Cup Series 2016, that took place in August in Belluno – Italy, Steliana Popa - representing the Romanian Air Club - won the 5th place in the women-seniors category. This result placed her 2nd in the general ranking, after the first 3 rounds of the competitions. Steliana is a multiple national champion for juniors and seniors. She finished 2nd in the 2015 Parachute World Cup Series. World Cup Series has six parts/rounds and is a competiotion organized by the International Aeronautical Federation.\r\nDuring this time, at the 12th edition of the World Acrobatics Championship in Radom - Poland, the Romanian team entered the competition with an Advanced Class plane. The team secured the 5th place after France, USA, Russia and Ukrain, but ahead of teams with great experience such as Poland, UK and Germany. For individual performances the best ranked romanian sportiv was Andrei-Mihai Şerbu (no. 4) that obtained the best position ever obtained by a Romanian pilot in such competitions.\r\nAlso in August the Romanian gliders participated in the 34th edition of the\r\nWorld Gliding Championship, taking place in Pociunai - Lithuania. The Andreas Kessler - Fernanda Jurcă team finished the 7 proofs ranked 8 out of 22 participating teams.','Radisson Blu goes to BRASOV, ENGLISH VERSION nr. 150','','inherit','closed','closed','','5220-revision-v1','','','2017-03-07 14:47:25','2017-03-07 12:47:25','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5220-revision-v1/',0,'revision','',0),(5225,1,'2017-03-07 15:00:05','2017-03-07 13:00:05','<strong>ȘI HILTON DAR ȘI REZIDOR VOR MAI MULT\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5268\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5268\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg\" alt=\"Hilton 029\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nÎn urmă cu vreo 5 ani erau doar enunțuri și intenții. Azi au devenit realitate. După Accor alte branduri internaționale - ca Rezidor și Hilton - pleacă în țară unde vor deschide noi hoteluri sub branduri clasice sau inovative. Este un semn că turismul românesc va crește, cel puțin în ceea ce privește numărul vizitatorilor.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5269\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5269\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg\" alt=\"Hilton West5\" width=\"800\" height=\"600\" /></a>\r\n\r\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza se transformă</strong>\r\n\r\nLanțul internațional Hilton face o nouă ”captură” în familia brandului DoubleTree by Hilton. Potrivit ultimelor informații hotelul City Plaza din Cluj-Napoca (5 stele), se va afilia acestui concept. Unitatea dispune de 85 de camere și apartamente situate pe cinci niveluri, de restaurante, săli de conferințe, dar și de un centru de relaxare cu piscină, sală de fitness, jacuzzi și saună finlandeză. Activitatea lui este asigurată de circa 80 de angajați.\r\n„Anul acesta City Plaza a intrat într-un proces general de renovare, care se deruleaza în mai multe etape. Aceste lucrări de renovare nu vor afecta în vreun fel calendarul de evenimente programate la City Plaza. Vom amenaja de asemenea o nouă sală de evenimente și un bar“ - a declarat Dafina Suciu, marketing manager la City Plaza. Hotelul, care anul trecut a avut un grad de ocupare de 72% și a înregistrat o cifră de afaceri de peste 11 milioane de lei -, este deținut de omul de afaceri Laurențiu Russo.\r\n\r\n<strong>OLĂNEȘTI:  Investitie de 5,5 milioane de euro\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5270\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5270\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg\" alt=\"Olanesti 1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nÎn această vară a intrat în circuitul turistic în stațiunea Băile Olanești  cel mai mare centru wellness din regiune. Complexul TISA Spa Resort a fost susținut de o investiție demarată în 2014, de circa 5,5 milioane euro, cofinanțată prin fonduri europene. Centrul de sănătate include piscine de înot, piscine ludice, jacuzzi-uri exterioare, piscine pentru copii, tobogane, saune. De asemenea este dotat cu hammam, baie de abur, salină, locuri de joacă, cu un spa herbal Casa Naturii, sală de fitness Technogym, zone de relaxare, baruri și terase și un meniu de tratamente spa.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5271\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5271\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-3.jpg\" alt=\"Olanesti 3\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\n<strong>BRAȘOV: Pronostic Radisson Blu</strong>\r\n\r\nRezidor Group, care este poziționat în București cu 2 branduri - Radisson Blu și Park Inn by Radisson, a anunțat prin reprezentanții săi regionali că se va extinde pe piața locală din orașe de peste 200.000 de locuitori. Primul dintre acestea va fi Brașovul. De asemenea și grupul Hilton vânează un spațiu pentru o investiție în vecinătatea Bisericii Negre din centrul orașului. Arno Schwalie, area vice president pentru Europa Centrală și de Sud în cadrul The Rezidor Hotel Group a declarat că „România este o piață importantă pentru grupul Rezidor. Observăm că țara dezvoltă legături de business tot mai strânse cu țări precum Austria și Germania. Cred că potențialul unor orașe de provincie este în creștere, și mă refer la centre urbane precum Brașov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanța, Timișoara, Craiova sau Arad”.\r\nConform informațiilor din piață investiția va fi derulată de compania Tresor Com, controlată de familia Neamțu din Brașov. Aceasta va dezvolta o unitate de 5 stele sub brandul Radisson Blu vizavi de primăria orașului, pe Bulevardul Eroilor, nr. 23. Piața brașoveană este, surprinzător, aproape goală la acest nivel singurul hotel clasificat la 5 stele (și acesta parțial) fiind Aro Palace, controlat de SIF Transilvania.\r\n\r\n<strong>PARIS: ACCOR a preluat FRHI\r\n</strong>\r\nAccorHotels a anunțat achiziționarea FRHI Hotels &amp; Resorts și a prestigioaselor sale branduri hoteliere: Fairmont, Raffles și Swissotel. Rețeaua globală AccorHotels se îmbogățește astfel cu un portofoliu de mărci  printre care: The Savoy din Londra, Raffles Singapore, Fairmont San Francisco, New York Plaza, Fairmont Le Château Frontenac din Quebec City și Le Royal Monceau Raffles Paris. Tranzacția poziționează AccorHotels ca jucător-lider pe piața globală a hotelurilor de lux, îi consolidează potențialul de creștere pe termen lung. Asocierea cu Qatar Investment Authority (QIA) și Kingdom Holding Company (KHC) a cuprins o plată în numerar de 840 milioane de dolari și o emisiune de 46,7 milioane de acțiuni AccorHotels, în schimbul acțiunilor FRHI. Ali Bouzarif și Aziz Aluthman Fakhroo (QIA) și Sarmad Zok (KHC) s-au alăturat Consiliului de Administrație al AccorHotels.\r\nFRHI Hotels &amp; Resorts cuprinde 154 de unități hoteliere și totalizează 56.000 de camere în 34 de țări de pe cinci continente. Majoritatea hotelurilor sunt operate sub contracte de management pe termen lung, cu o durată medie de 30 de ani. 45.000 de angajați lucrează în serviciul brandurilor Fairmont, Raffles și Swissôtel în întreaga lume.\r\n\r\n<strong>ANGELA SIMION, ION BADEA &amp; ALEX BARBU</strong>\r\n\r\n+ Sigla Five star hospitality','Si Hilton dar si Rezidor vor mai mult, INDUSTRIE HOTELIERA nr.150','','publish','open','open','','si-hilton-dar-si-rezidor-vor-mai-mult-industrie-hoteliera-nr-150','','','2017-03-07 19:26:41','2017-03-07 17:26:41','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5225',0,'post','',0),(5226,1,'2017-03-07 15:00:05','2017-03-07 13:00:05','<strong>ȘI HILTON DAR ȘI REZIDOR VOR MAI MULT</strong>\r\n\r\nÎn urmă cu vreo 5 ani erau doar enunțuri și intenții. Azi au devenit realitate. După Accor alte branduri internaționale - ca Rezidor și Hilton - pleacă în țară unde vor deschide noi hoteluri sub branduri clasice sau inovative. Este un semn că turismul românesc va crește, cel puțin în ceea ce privește numărul vizitatorilor.\r\n\r\n\r\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza se transformă</strong>\r\n\r\nLanțul internațional Hilton face o nouă ”captură” în familia brandului DoubleTree by Hilton. Potrivit ultimelor informații hotelul City Plaza din Cluj-Napoca (5 stele), se va afilia acestui concept. Unitatea dispune de 85 de camere și apartamente situate pe cinci niveluri, de restaurante, săli de conferințe, dar și de un centru de relaxare cu piscină, sală de fitness, jacuzzi și saună finlandeză. Activitatea lui este asigurată de circa 80 de angajați.\r\n„Anul acesta City Plaza a intrat într-un proces general de renovare, care se deruleaza în mai multe etape. Aceste lucrări de renovare nu vor afecta în vreun fel calendarul de evenimente programate la City Plaza. Vom amenaja de asemenea o nouă sală de evenimente și un bar“ - a declarat Dafina Suciu, marketing manager la City Plaza. Hotelul, care anul trecut a avut un grad de ocupare de 72% și a înregistrat o cifră de afaceri de peste 11 milioane de lei -, este deținut de omul de afaceri Laurențiu Russo.\r\n\r\n\r\n<strong>OLĂNEȘTI:  Investitie de 5,5 milioane de euro</strong>\r\n\r\nÎn această vară a intrat în circuitul turistic în stațiunea Băile Olanești  cel mai mare centru wellness din regiune. Complexul TISA Spa Resort a fost susținut de o investiție demarată în 2014, de circa 5,5 milioane euro, cofinanțată prin fonduri europene. Centrul de sănătate include piscine de înot, piscine ludice, jacuzzi-uri exterioare, piscine pentru copii, tobogane, saune. De asemenea este dotat cu hammam, baie de abur, salină, locuri de joacă, cu un spa herbal Casa Naturii, sală de fitness Technogym, zone de relaxare, baruri și terase și un meniu de tratamente spa.\r\n\r\n<strong>BRAȘOV: Pronostic Radisson Blu</strong>\r\n\r\nRezidor Group, care este poziționat în București cu 2 branduri - Radisson Blu și Park Inn by Radisson, a anunțat prin reprezentanții săi regionali că se va extinde pe piața locală din orașe de peste 200.000 de locuitori. Primul dintre acestea va fi Brașovul. De asemenea și grupul Hilton vânează un spațiu pentru o investiție în vecinătatea Bisericii Negre din centrul orașului. Arno Schwalie, area vice president pentru Europa Centrală și de Sud în cadrul The Rezidor Hotel Group a declarat că „România este o piață importantă pentru grupul Rezidor. Observăm că țara dezvoltă legături de business tot mai strânse cu țări precum Austria și Germania. Cred că potențialul unor orașe de provincie este în creștere, și mă refer la centre urbane precum Brașov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanța, Timișoara, Craiova sau Arad”.\r\nConform informațiilor din piață investiția va fi derulată de compania Tresor Com, controlată de familia Neamțu din Brașov. Aceasta va dezvolta o unitate de 5 stele sub brandul Radisson Blu vizavi de primăria orașului, pe Bulevardul Eroilor, nr. 23. Piața brașoveană este, surprinzător, aproape goală la acest nivel singurul hotel clasificat la 5 stele (și acesta parțial) fiind Aro Palace, controlat de SIF Transilvania.\r\n\r\n\r\n<strong>PARIS: ACCOR a preluat FRHI\r\n</strong>\r\nAccorHotels a anunțat achiziționarea FRHI Hotels &amp; Resorts și a prestigioaselor sale branduri hoteliere: Fairmont, Raffles și Swissotel. Rețeaua globală AccorHotels se îmbogățește astfel cu un portofoliu de mărci  printre care: The Savoy din Londra, Raffles Singapore, Fairmont San Francisco, New York Plaza, Fairmont Le Château Frontenac din Quebec City și Le Royal Monceau Raffles Paris. Tranzacția poziționează AccorHotels ca jucător-lider pe piața globală a hotelurilor de lux, îi consolidează potențialul de creștere pe termen lung. Asocierea cu Qatar Investment Authority (QIA) și Kingdom Holding Company (KHC) a cuprins o plată în numerar de 840 milioane de dolari și o emisiune de 46,7 milioane de acțiuni AccorHotels, în schimbul acțiunilor FRHI. Ali Bouzarif și Aziz Aluthman Fakhroo (QIA) și Sarmad Zok (KHC) s-au alăturat Consiliului de Administrație al AccorHotels.\r\nFRHI Hotels &amp; Resorts cuprinde 154 de unități hoteliere și totalizează 56.000 de camere în 34 de țări de pe cinci continente. Majoritatea hotelurilor sunt operate sub contracte de management pe termen lung, cu o durată medie de 30 de ani. 45.000 de angajați lucrează în serviciul brandurilor Fairmont, Raffles și Swissôtel în întreaga lume.\r\n\r\n<strong>ANGELA SIMION, ION BADEA &amp; ALEX BARBU</strong>\r\n\r\n+ Sigla Five star hospitality','Si Hilton dar si Rezidor vor mai mult, INDUSTRIE HOTELIERA nr.150','','inherit','closed','closed','','5225-revision-v1','','','2017-03-07 15:00:05','2017-03-07 13:00:05','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5225-revision-v1/',0,'revision','',0),(5227,1,'2017-03-07 15:15:16','2017-03-07 13:15:16','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cuvintele lui Pindar te incită să cauți ”ce anume” a produs această revelație căci orașul contemporan pare înscris în rama banalității universale a turismului: culoare locală, istorie, oameni și tradiții, mese copioase, suveniruri. </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">T<span lang=\"ro-RO\">otuși, acel ”ceva” este atât de pregnant încât te </span>va<span lang=\"ro-RO\"> fermeca. </span>C<span lang=\"ro-RO\">u nici 60.000 de locuitori</span> Agrigento<span lang=\"ro-RO\"> ofertă vizitatorilor </span>p<span lang=\"ro-RO\">o</span>pasuri <span lang=\"ro-RO\">regal</span>e. C<span lang=\"ro-RO\">ăci pe ”</span>T<span lang=\"ro-RO\">ărâmul Zeilor” se află minuni ale lumii antice ale căror origini se regăsesc începând cu sfârșitul secolului al VI-lea îna</span>in<span lang=\"ro-RO\">te de Cristos!\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5274\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5274\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg\" alt=\"Sici 628\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Templul lui Giove - un magnet</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Nici nu îți imaginezi când ajungi în Sicilia că vei avea parte de ”Valea Templelor”. Complexul muzeal de la Selinunte (sau Valea pătrunjelului sălbatic) se vede de la distanță iar siluetele elegante ale diferitelor temple se ridică spre cer din pământul cărămiziu-roșcat. Pentru ca să intri măcar într-o parte dintre ele îți trebuie cel puțin o jumătate de zi pentru a străbate calm aleile pietruite ale orașului antic și a contempla volume arhitectonice conservate generos în timp. Sigur, restauratorii au muncit cu devotament pentru a păstra mari fragmente ale civilizațiilor greacă și romană. De oriunde ai începe vizita vei fi atras ca de un magnet de Templul lui Giove (Templul lui Zeus Olimpianul) cel mai impunător din acest ansamblu monumental. Specialiștii îl consideră a fi cel mai mare templu doric al lumii antice. Minunatele sale fresce erau susținute de ”atlanți” - oamenii-coloană. De altfel unul dintre ei se odihnește într-o vale acoperită de pătrunjel verde. E vorba doar de o copie decorativă, originalul fiind protejat și conservat în spațiile Muzeului regional de arhelologie găzduit de Mănăstirea San Nicola. Templele păstrate până azi, mai mult sau mai puțin întregi, au povești proprii. Cel al lui Jupiter este neterminat, al lui Hercules este în vecinătate, din cel al Junonei susținut de 35 de coloane au rămas doar 25. Restul clădirii pare aproape intact. Și Altarul de sacrificiu e purtător de legende. Cele 4 coloane antice marchează stinghere parcă, locul unde se înălța Templul Dioscurilor (celebrii frați Castor și Polux). Însă imaginea care ”punctează” în obiectivele aparatelor de fotografiat este cea oferită de Templul Concordiei. El domină de pe vârful unui mic deal, un spațiu natural, iar cele 34 de coloane parcă susțin linia orizontului. Toate par a semăna cu o proclamație a nemuririi.\r\n</span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5276,5277,5278,5279,5280,5281,5282,5283\"]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Valea Fermecată - Patrimoniu UNESCO</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe această Via Sacra se află și Templul Demetrei, mama Persefonei, răpită de </span>H<span lang=\"ro-RO\">ades și dusă în lumea subpământeană, de dincolo. Fiecare zonă a Complexului monumental de la Agrigento te poartă prin istorie dar și printre vestigiile lăsate de greci, arabi, cartaginezi, romani etc. Dacă vă mai rămâne o rezervă de timp merită să vă îndreptați și spre Grădina de la Kolimbetra, zonă protejată de Fondul de Mediu Italian. Aleile bine organizate sunt umbrite de livezile de citrice, sălcii, plopi</span>,<span lang=\"ro-RO\"> tamari</span>ni etc<span lang=\"ro-RO\">. Ele sunt irigate după tehnicile utilizate </span>de c<span lang=\"ro-RO\">ătre vechile populațiile arabe.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Valea Templelor, denumită și Valea Frumoasă ori Valea Fermecată, este recomandată drept unul dintre cele mai fascinante itinerarii arheologice din Sicilia. Monumentele de aici au fost edificate pe ruinele cunoscutei colonii grecești de la Akragos. Tot complexul face parte din patrimoniul UNESCO. Orașul contemporan este departe de gloria istorică, fiind dominat de blocuri cu linii muncitorești, de o populație îmbătrânită care ține cu dinții de vechile tradiții și întâlnirile de după-amiază din piața centrală. Privit din altă perspectivă Agrigento pare monumental, fiind cocoțat pe stânci și înconjurat de prăpăstii și conectat la civilizație de lungi viaducte, poduri și autostrăzi. Construcția unora dintre ele, asta ca să se știe că nu suntem singurii din lume, s-a oprit la jumătate chiar deasupra unor prăpăstii. Altele stau suspendate și neconectate deoarece măsurătorile se pare au fost greșite cu câțiva metri. Gurile rele spun că ar fi mâna mafiei. Iar noi ce să mai zicem: fiecare cu mafioții lui din... drumuri și poduri.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Pirandello și 24.000 de documente</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar din acest loc se trage renumitul filosof antic Empedocle. Tot aici a văzut lumina zilei celebrul dramaturg italian Luigi Pirandello. În urmă cu câțiva ani autoritățile locale s-au gândit să diversifice oferta culturală și turistică a orașului prin crearea unui nou punct de atracție - Casa Memorială Pirandello. Merită să vedeți muzeul amplasat pe o colină a orașului într-o casă cu două etaje ce trimite la arhitectura secolului XVIII. Curatorii instituției s-au aplecat cu mult devotament și aplicație pentru a ”repatria” în incinta casei familiei tot ceea ce s-a putut recupera și valorifica din moștenirea pirandeliană: manuscrise, scrisori, cărți, fotografii, acte fiscale, obiecte personale, mobilier. Parcurgând sălile descoperi o parte dintre cele mai relevante documente. Două dintre obiecte, cu o valoare inestimabilă sunt Marele Colan al Academiei Regale Italiene, ce i-a fost decernat în 1929 cu ocazia acordării titlului de Academician, respectiv un vas antic grecesc, foarte vechi ”Kelebe” ce datează din perioada 470-460 înainte de Cristos. Moștenit de la tatăl său în 1924 acesta a devenit urnă funerară, cenușa scriitorului fiind adăpostită în el conform dorinței acestuia. Monumentul simbolic al lui Pirandello - creat în 1961 de sculptorul Marino Mazzacurati -, e amenajat sub pinul singuratic din apropierea casei. Un spațiu foarte frecventat al Muzeului îl constituie Biblioteca dramaturgului. Ea reunește 24.000 de documente originale din toate domeniile artei: teatru, film, reviste de specialitate, scrisori ale unor personalități culturale, fotografii cu portrete feminine ce trimit spre povești de dragoste, dar și o sală de conferințe modern echipată, unde se organizează diverse evenimente culturale.</span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">D</span>in anul 1952 casa natal<span lang=\"ro-RO\">ă, strada și parcul în care este amplasată au fost declarate parte a Patrimoniului național și au intrat în posesia Regiunii Sicilia. După ce străbați acest spațiu cultural simți nevoia să recitești ”Căruța cu paiațe” sau ”Să-i îmbrăcăm pe cei goi !”. Prea multe șanse de a vedea aceste piese jucate pe scenele teatrelor noastre nu se întrevăd la orizont. Deși Pirandello era un favorit al regizorilor și actorilor români înainte de </span>‘<span lang=\"ro-RO\">89. Dar asta-i o altă poveste!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>DOINA CONSTANTINESCU</strong> </span></p>','Agrigento - cel mai frumos dintre orașele muritorilor, MAPAMOND 1 nr.150','','publish','open','open','','agrigento-cel-mai-frumos-dintre-orasele-muritorilor-mapamond-1-nr-150','','','2017-03-07 19:50:07','2017-03-07 17:50:07','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5227',0,'post','',0),(5228,1,'2017-03-07 15:15:16','2017-03-07 13:15:16','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cuvintele lui Pindar te incită să cauți ”ce anume” a produs această revelație căci orașul contemporan pare înscris în rama banalității universale a turismului: culoare locală, istorie, oameni și tradiții, mese copioase, suveniruri. </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">T<span lang=\"ro-RO\">otuși, acel ”ceva” este atât de pregnant încât te </span>va<span lang=\"ro-RO\"> fermeca. </span>C<span lang=\"ro-RO\">u nici 60.000 de locuitori</span> Agrigento<span lang=\"ro-RO\"> ofertă vizitatorilor </span>p<span lang=\"ro-RO\">o</span>pasuri <span lang=\"ro-RO\">regal</span>e. C<span lang=\"ro-RO\">ăci pe ”</span>T<span lang=\"ro-RO\">ărâmul Zeilor” se află minuni ale lumii antice ale căror origini se regăsesc începând cu sfârșitul secolului al VI-lea îna</span>in<span lang=\"ro-RO\">te de Cristos!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Templul lui Giove - un magnet</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Nici nu îți imaginezi când ajungi în Sicilia că vei avea parte de ”Valea Templelor”. Complexul muzeal de la Selinunte (sau Valea pătrunjelului sălbatic) se vede de la distanță iar siluetele elegante ale diferitelor temple se ridică spre cer din pământul cărămiziu-roșcat. Pentru ca să intri măcar într-o parte dintre ele îți trebuie cel puțin o jumătate de zi pentru a străbate calm aleile pietruite ale orașului antic și a contempla volume arhitectonice conservate generos în timp. Sigur, restauratorii au muncit cu devotament pentru a păstra mari fragmente ale civilizațiilor greacă și romană. De oriunde ai începe vizita vei fi atras ca de un magnet de Templul lui Giove (Templul lui Zeus Olimpianul) cel mai impunător din acest ansamblu monumental. Specialiștii îl consideră a fi cel mai mare templu doric al lumii antice. Minunatele sale fresce erau susținute de ”atlanți” - oamenii-coloană. De altfel unul dintre ei se odihnește într-o vale acoperită de pătrunjel verde. E vorba doar de o copie decorativă, originalul fiind protejat și conservat în spațiile Muzeului regional de arhelologie găzduit de Mănăstirea San Nicola. Templele păstrate până azi, mai mult sau mai puțin întregi, au povești proprii. Cel al lui Jupiter este neterminat, al lui Hercules este în vecinătate, din cel al Junonei susținut de 35 de coloane au rămas doar 25. Restul clădirii pare aproape intact. Și Altarul de sacrificiu e purtător de legende. Cele 4 coloane antice marchează stinghere parcă, locul unde se înălța Templul Dioscurilor (celebrii frați Castor și Polux). Însă imaginea care ”punctează” în obiectivele aparatelor de fotografiat este cea oferită de Templul Concordiei. El domină de pe vârful unui mic deal, un spațiu natural, iar cele 34 de coloane parcă susțin linia orizontului. Toate par a semăna cu o proclamație a nemuririi. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Valea Fermecată - Patrimoniu UNESCO</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe această Via Sacra se află și Templul Demetrei, mama Persefonei, răpită de </span>H<span lang=\"ro-RO\">ades și dusă în lumea subpământeană, de dincolo. Fiecare zonă a Complexului monumental de la Agrigento te poartă prin istorie dar și printre vestigiile lăsate de greci, arabi, cartaginezi, romani etc. Dacă vă mai rămâne o rezervă de timp merită să vă îndreptați și spre Grădina de la Kolimbetra, zonă protejată de Fondul de Mediu Italian. Aleile bine organizate sunt umbrite de livezile de citrice, sălcii, plopi</span>,<span lang=\"ro-RO\"> tamari</span>ni etc<span lang=\"ro-RO\">. Ele sunt irigate după tehnicile utilizate </span>de c<span lang=\"ro-RO\">ătre vechile populațiile arabe.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Valea Templelor, denumită și Valea Frumoasă ori Valea Fermecată, este recomandată drept unul dintre cele mai fascinante itinerarii arheologice din Sicilia. Monumentele de aici au fost edificate pe ruinele cunoscutei colonii grecești de la Akragos. Tot complexul face parte din patrimoniul UNESCO. Orașul contemporan este departe de gloria istorică, fiind dominat de blocuri cu linii muncitorești, de o populație îmbătrânită care ține cu dinții de vechile tradiții și întâlnirile de după-amiază din piața centrală. Privit din altă perspectivă Agrigento pare monumental, fiind cocoțat pe stânci și înconjurat de prăpăstii și conectat la civilizație de lungi viaducte, poduri și autostrăzi. Construcția unora dintre ele, asta ca să se știe că nu suntem singurii din lume, s-a oprit la jumătate chiar deasupra unor prăpăstii. Altele stau suspendate și neconectate deoarece măsurătorile se pare au fost greșite cu câțiva metri. Gurile rele spun că ar fi mâna mafiei. Iar noi ce să mai zicem: fiecare cu mafioții lui din... drumuri și poduri.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Pirandello și 24.000 de documente</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar din acest loc se trage renumitul filosof antic Empedocle. Tot aici a văzut lumina zilei celebrul dramaturg italian Luigi Pirandello. În urmă cu câțiva ani autoritățile locale s-au gândit să diversifice oferta culturală și turistică a orașului prin crearea unui nou punct de atracție - Casa Memorială Pirandello. Merită să vedeți muzeul amplasat pe o colină a orașului într-o casă cu două etaje ce trimite la arhitectura secolului XVIII. Curatorii instituției s-au aplecat cu mult devotament și aplicație pentru a ”repatria” în incinta casei familiei tot ceea ce s-a putut recupera și valorifica din moștenirea pirandeliană: manuscrise, scrisori, cărți, fotografii, acte fiscale, obiecte personale, mobilier. Parcurgând sălile descoperi o parte dintre cele mai relevante documente. Două dintre obiecte, cu o valoare inestimabilă sunt Marele Colan al Academiei Regale Italiene, ce i-a fost decernat în 1929 cu ocazia acordării titlului de Academician, respectiv un vas antic grecesc, foarte vechi ”Kelebe” ce datează din perioada 470-460 înainte de Cristos. Moștenit de la tatăl său în 1924 acesta a devenit urnă funerară, cenușa scriitorului fiind adăpostită în el conform dorinței acestuia. Monumentul simbolic al lui Pirandello - creat în 1961 de sculptorul Marino Mazzacurati -, e amenajat sub pinul singuratic din apropierea casei. Un spațiu foarte frecventat al Muzeului îl constituie Biblioteca dramaturgului. Ea reunește 24.000 de documente originale din toate domeniile artei: teatru, film, reviste de specialitate, scrisori ale unor personalități culturale, fotografii cu portrete feminine ce trimit spre povești de dragoste, dar și o sală de conferințe modern echipată, unde se organizează diverse evenimente culturale.</span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">D</span>in anul 1952 casa natal<span lang=\"ro-RO\">ă, strada și parcul în care este amplasată au fost declarate parte a Patrimoniului național și au intrat în posesia Regiunii Sicilia. După ce străbați acest spațiu cultural simți nevoia să recitești ”Căruța cu paiațe” sau ”Să-i îmbrăcăm pe cei goi !”. Prea multe șanse de a vedea aceste piese jucate pe scenele teatrelor noastre nu se întrevăd la orizont. Deși Pirandello era un favorit al regizorilor și actorilor români înainte de </span>‘<span lang=\"ro-RO\">89. Dar asta-i o altă poveste!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>DOINA CONSTANTINESCU</strong> </span></p>','Agrigento - cel mai frumos dintre orașele muritorilor, MAPAMOND 1 nr.150','','inherit','closed','closed','','5227-revision-v1','','','2017-03-07 15:15:16','2017-03-07 13:15:16','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5227-revision-v1/',0,'revision','',0),(5229,1,'2017-03-07 15:18:38','2017-03-07 13:18:38','Fără îndoială cretanii trebuie să-i mulțumească lui Cervantes. Pentru că luptele lui Don Quijote cu morile de vânt au dus la creșterea celebrității lor. Să le mulțumească și celor care au creat legendele nemuritoare ale Olimpului printre care și lui Zeus, ce s-ar fi născut chiar într-o peșteră din Creta.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5285\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5285\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg\" alt=\"Creta 213\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nFără îndoială mai trebuie să le mulțumească cultivatorilor de portocali și măslini. Dar și măgarilor și asinilor. În egală măsură. Și veți vedea și de ce! Cunoscătorii cred că \"Dumnezeu pare să-și fi dat examenul de licență atunci când a făcut Creta\". Ca orice creator care se respectă, stăpânul Olimpului tatăl Zeilor și al muritorilor, unicul Zeus, are pe această insulă celebră, leagăn al unor civilizații milenare, mai multe ”reședințe” montane. În orice stațiune din Creta te vei afla una dintre primele propuneri constă în vizitarea ”Peșterii lui Zeus”.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5286\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5286\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg\" alt=\"Creta 204\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>Ce a descoperit Demargne!</strong>\r\n\r\nAșa că turiști devotați Eladei și mari fani ai lui Zeus ne-am îndreptat și noi spre Psyhro Cave, peșteră cunoscută și sub numele de Diktaion Antron, aflată în nord-estul Muntelui Sarakinos, la o altitudine de 1025 de metri. Pînă acolo am străbătut un drum care șerpuiește printre sate și mori de vânt amplasate până pe platoul Lasithi. În mai multe locuri s-au construit mici taverne, semn că business-ul merge, încojurate de mori de vânt ce asigură o parte din energia electrică a localurilor. O cafea, un popas fotografic. Timp în care poți lenevi sau ”digitaliza” câteva dintre dintre cele aproximativ 10.000 de mori de vânt, multe nefuncționale azi. Ghidul nu scapă ocazia să ne spună că în anumite zone ele vor fi refăcute cu ajutorul unor finanțări europene. Ca multe altele și această poveste este un fascinant amestec de adevăr istoric și mitologie. Să punem în mișcare adevărul: peștera a fost descoperită întâmplător de către localnici prin 1883. După aceea au fost atrași în valuri arheologi faimoși ai vremii. Săpăturile făcute au scos la lumină pe lângă artefacte cu o valoare culturală deosebită și povestea peșterii căci în interiorul său s-a descoperit un altar pentru ofrande. Printre obiecte se numără statuete și vase de cult datând din anii 1800 înainte de Cristos. În 1897 arheologul francez Joseph Demargne semnala existența unei diademe de aur, a cărei descriere o face în însemnările sale, dar despre care în prezent nu se mai știe nimic. Probabil, undeva, ea dă valoare excepțională unei colecții private. Și dacă locul este închinat venerării lui Zeus, să facem un popas și în mitologie. Rhea fugind din calea lui Kronos, care-și devora urmașii s-ar fi ascuns în această peșteră unde l-a născut pe Zeus. Ea i-a dat să înghită un bolovan lui Kronos, astfel că trupul lui Zeus a fost salvat. Mica zeitate a fost hrănită de către Amaltheia (după unii nimfă, după alții... capră). Alte variante: ar fi fi fost crescut cu miere de albine și carne de porumbițe. Se spune de asemenea că apa freatică de aici provine din lacrimile lui Zeus care ar fi plâns foarte mult la naștere.\r\n\r\n[gallery ids=\"5287,5288,5289,5290,5292,5293\"]\r\n\r\n<strong>Servicii de taxi-măgăruș</strong>\r\n\r\nFrumos nu! Are cu ce se hrăni și turistul! Un lucru este sigur: pruncul a crescut și a devenit acel Zeus ce, printre alte isprăvi a răpit-o pe frumoasa Europa din Phoenicia și a ascuns-o în peștera Diktaion Antron. Și mitul curge mai departe... Scrierile antice consemnează că și celebrul profet Epimenides a locuit câțiva ani în acest loc unde au fost plăsmuite o mare parte din viziunile sale. Dincolo de povești trebuie să știți că locul are o magie aparte și datorită faptului că accesul este destul de facil. Chiar și pentru turiștii care frecventează muntele mai puțin. Varianta pedestră e puțin obositoare. Aveți la dispoziție două trasee cu lungimi și grade de dificultate diferite. Pe potecile în serpentină aveți numeroase locuri din care puteți admira o panoramă extraordinară. Pentru cei mai comozi este pus la dispoziție un serviciu de taxi-măgăruș sau taxi-asin. Cărăușii, duc în spate o parte din ”gloriile” sistemului All-inclusive, care a prins în majoritatea hotelurilor grecești, dedicate familiilor. Chiar dacă a fost destul de criticat, cum că afectează gastronomia și tradițiile culinare locale. Muți, harnici, neemițători de bonuri fiscale asinii ei își duc la bun sfârșit cărăușia transportând zilnic sute de turiști străini. Contra a 5 sau 10 euro, dus sau dus-întors, depinde cum ai negociat. Noi am preferat mersul pe jos, pentru că face tenul frumos. Spre bucuria măgărușilor dar insatisfacția stăpânilor.\r\n\r\n<strong>Stalactite și jocuri de lumini</strong>\r\n\r\nDe sus lumea se vede altfel. Ești răsplătit din plin. Accesul în peșteră se face pe un traseu organizat și bine semnalizat. La intrare alături de bilet ți se oferă un pliant gratuit după care te poți orienta. Atenție primele seturi de scări pe care cobori în sala mare, sunt umede și alunecoase. Pășiți cu atenție. Lată de 35 de metri cu o adâncime de 16 ea deține două incinte. Prima e bine aerisită și luminată natural. În a doua a fost descoperit altarul pentru ofrande și artefactele amintite. Al doilea set de scări te conduce spre adâncurile peșterii unde se află cinci alveole ale căror coloane de stalactite și stalagmite crează un spațiu de vis. Jocurile de lumini concepute de curatorii și tehnicienii ce valorifică Peștera lui Zeus contribuie din plin la promovarea locului cu aură mitică. Desigur, spațiile peșterii sunt pline de locuitorii naturii - de la liliacul mediteraneean cu cu urechi mari până la cuiburi și stoluri de păsări curajoase care au descoperit acest loc luminos și răcoros. Și apropo de asta, când ați ales să vizitați acest obiectiv turistic chiar dacă afară sunt 40 de grade, nu uitați să vă luați o haină mai groasă, un hanorac eventual și încălțăminte corespunzătoare. O lanternă nu strică. Traseul interior este și umed și întunecos. Poate sfaturile noastre par exagerate, dar am avut surpriza să vedem tinere... turiste urcând pe pantofi cui de 8-10 centimetri. O fi vreun nou trend în travel și nu am aflat noi. Tot ce e posibil.\r\n\r\n<strong>DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Creta: A plans sau nu ZEUS, MAPAMOND 2 nr.150','','publish','open','open','','creta-a-plans-sau-nu-zeus-mapamond-2-nr-150','','','2017-03-07 19:53:35','2017-03-07 17:53:35','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5229',0,'post','',0),(5230,1,'2017-03-07 15:18:38','2017-03-07 13:18:38','Fără îndoială cretanii trebuie să-i mulțumească lui Cervantes. Pentru că luptele lui Don Quijote cu morile de vânt au dus la creșterea celebrității lor. Să le mulțumească și celor care au creat legendele nemuritoare ale Olimpului printre care și lui Zeus, ce s-ar fi născut chiar într-o peșteră din Creta.\r\n\r\nFără îndoială mai trebuie să le mulțumească cultivatorilor de portocali și măslini. Dar și măgarilor și asinilor. În egală măsură. Și veți vedea și de ce! Cunoscătorii cred că \"Dumnezeu pare să-și fi dat examenul de licență atunci când a făcut Creta\". Ca orice creator care se respectă, stăpânul Olimpului tatăl Zeilor și al muritorilor, unicul Zeus, are pe această insulă celebră, leagăn al unor civilizații milenare, mai multe ”reședințe” montane. În orice stațiune din Creta te vei afla una dintre primele propuneri constă în vizitarea ”Peșterii lui Zeus”.\r\n\r\n<strong>Ce a descoperit Demargne!</strong>\r\n\r\nAșa că turiști devotați Eladei și mari fani ai lui Zeus ne-am îndreptat și noi spre Psyhro Cave, peșteră cunoscută și sub numele de Diktaion Antron, aflată în nord-estul Muntelui Sarakinos, la o altitudine de 1025 de metri. Pînă acolo am străbătut un drum care șerpuiește printre sate și mori de vânt amplasate până pe platoul Lasithi. În mai multe locuri s-au construit mici taverne, semn că business-ul merge, încojurate de mori de vânt ce asigură o parte din energia electrică a localurilor. O cafea, un popas fotografic. Timp în care poți lenevi sau ”digitaliza” câteva dintre dintre cele aproximativ 10.000 de mori de vânt, multe nefuncționale azi. Ghidul nu scapă ocazia să ne spună că în anumite zone ele vor fi refăcute cu ajutorul unor finanțări europene. Ca multe altele și această poveste este un fascinant amestec de adevăr istoric și mitologie. Să punem în mișcare adevărul: peștera a fost descoperită întâmplător de către localnici prin 1883. După aceea au fost atrași în valuri arheologi faimoși ai vremii. Săpăturile făcute au scos la lumină pe lângă artefacte cu o valoare culturală deosebită și povestea peșterii căci în interiorul său s-a descoperit un altar pentru ofrande. Printre obiecte se numără statuete și vase de cult datând din anii 1800 înainte de Cristos. În 1897 arheologul francez Joseph Demargne semnala existența unei diademe de aur, a cărei descriere o face în însemnările sale, dar despre care în prezent nu se mai știe nimic. Probabil, undeva, ea dă valoare excepțională unei colecții private. Și dacă locul este închinat venerării lui Zeus, să facem un popas și în mitologie. Rhea fugind din calea lui Kronos, care-și devora urmașii s-ar fi ascuns în această peșteră unde l-a născut pe Zeus. Ea i-a dat să înghită un bolovan lui Kronos, astfel că trupul lui Zeus a fost salvat. Mica zeitate a fost hrănită de către Amaltheia (după unii nimfă, după alții... capră). Alte variante: ar fi fi fost crescut cu miere de albine și carne de porumbițe. Se spune de asemenea că apa freatică de aici provine din lacrimile lui Zeus care ar fi plâns foarte mult la naștere.\r\n\r\n<strong>Servicii de taxi-măgăruș</strong>\r\n\r\nFrumos nu! Are cu ce se hrăni și turistul! Un lucru este sigur: pruncul a crescut și a devenit acel Zeus ce, printre alte isprăvi a răpit-o pe frumoasa Europa din Phoenicia și a ascuns-o în peștera Diktaion Antron. Și mitul curge mai departe... Scrierile antice consemnează că și celebrul profet Epimenides a locuit câțiva ani în acest loc unde au fost plăsmuite o mare parte din viziunile sale. Dincolo de povești trebuie să știți că locul are o magie aparte și datorită faptului că accesul este destul de facil. Chiar și pentru turiștii care frecventează muntele mai puțin. Varianta pedestră e puțin obositoare. Aveți la dispoziție două trasee cu lungimi și grade de dificultate diferite. Pe potecile în serpentină aveți numeroase locuri din care puteți admira o panoramă extraordinară. Pentru cei mai comozi este pus la dispoziție un serviciu de taxi-măgăruș sau taxi-asin. Cărăușii, duc în spate o parte din ”gloriile” sistemului All-inclusive, care a prins în majoritatea hotelurilor grecești, dedicate familiilor. Chiar dacă a fost destul de criticat, cum că afectează gastronomia și tradițiile culinare locale. Muți, harnici, neemițători de bonuri fiscale asinii ei își duc la bun sfârșit cărăușia transportând zilnic sute de turiști străini. Contra a 5 sau 10 euro, dus sau dus-întors, depinde cum ai negociat. Noi am preferat mersul pe jos, pentru că face tenul frumos. Spre bucuria măgărușilor dar insatisfacția stăpânilor.\r\n\r\n<strong>Stalactite și jocuri de lumini</strong>\r\n\r\nDe sus lumea se vede altfel. Ești răsplătit din plin. Accesul în peșteră se face pe un traseu organizat și bine semnalizat. La intrare alături de bilet ți se oferă un pliant gratuit după care te poți orienta. Atenție primele seturi de scări pe care cobori în sala mare, sunt umede și alunecoase. Pășiți cu atenție. Lată de 35 de metri cu o adâncime de 16 ea deține două incinte. Prima e bine aerisită și luminată natural. În a doua a fost descoperit altarul pentru ofrande și artefactele amintite. Al doilea set de scări te conduce spre adâncurile peșterii unde se află cinci alveole ale căror coloane de stalactite și stalagmite crează un spațiu de vis. Jocurile de lumini concepute de curatorii și tehnicienii ce valorifică Peștera lui Zeus contribuie din plin la promovarea locului cu aură mitică. Desigur, spațiile peșterii sunt pline de locuitorii naturii - de la liliacul mediteraneean cu cu urechi mari până la cuiburi și stoluri de păsări curajoase care au descoperit acest loc luminos și răcoros. Și apropo de asta, când ați ales să vizitați acest obiectiv turistic chiar dacă afară sunt 40 de grade, nu uitați să vă luați o haină mai groasă, un hanorac eventual și încălțăminte corespunzătoare. O lanternă nu strică. Traseul interior este și umed și întunecos. Poate sfaturile noastre par exagerate, dar am avut surpriza să vedem tinere... turiste urcând pe pantofi cui de 8-10 centimetri. O fi vreun nou trend în travel și nu am aflat noi. Tot ce e posibil.\r\n\r\n<strong>DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Creta: A plans sau nu ZEUS, MAPAMOND 2 nr.150','','inherit','closed','closed','','5229-revision-v1','','','2017-03-07 15:18:38','2017-03-07 13:18:38','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5229-revision-v1/',0,'revision','',0),(5231,1,'2017-03-07 15:22:31','2017-03-07 13:22:31','Sigur, sună cam aiurea titlu. E ca și cum am scrie… vâslind printre munți. Deși acolo unde sunt râuri adânci asta ar fi posibil. Bref! Vreți să trăiți o experiență diferită de o călătorie cu vaporul în inima Deltei Dunării ? Atunci căutați-l pe Mihai.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-147.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5295\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5295\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-147.jpg\" alt=\"Delta 147\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nÎn urmă cu câțiva ani de zile a început să-l fascineze ințiativele lui Ivan Patzaichin lansate de pe rampa Asociației ce poartă numele ”Ivan Patzaichin - Mila 23”. Ivan a bătut fierul până l-a înroșit forțând uși, dezrădăcinând mentalități care se fixaseră în cuvintele ”Nu se poate!”. Canotca, noua sa ambarcațiuni, a devenit subiectul unui festival iar mișcarea Turism lent a crescut într-atât încât Mihai Giurgiuveanu a lăsat pentru o vreme uscatul să trăiască fără el aventurându-se și începând să navigheze printre ideile lui Patzaichin. În aproape doi ani a devenit cunoscut astfel că poți da de el fie întrebând la Asociație fie la proprietarii unor pensiuni, hoteluri din Tulcea dar și din localitățile apropiate. Ți se spune că dacă dorești să trăiești o experiență aparte merită să pornești ghidat de acest tânăr ce deține o ambarcațiune foarte specială. Unde mai pui că, deocamdată este singura de acest fel care străbate Delta. Halmyris este o barcă tradițională construită în întregime din lemn. E un proiect special căruia i-a dat viață Paul Vasiliu, ultimul marangoz al Deltei Dunării. Ea a fost concepută în atelierele școală ale Asociației ”Ivan Patzaichin”, care caută cu disperare tineri ucenici. A fost singura ambarcațiune comandată în 2015. Nu este una de mari dimensiuni. Are o capacitate lejeră de circa 10 persoane. Ce o face specială pentru turism? Faptul că ghidul este și căpitan de navă, iar căpitanul de navă joacă rolul de ”one man show” servind pe parcursul scurtei croaziere - circa 4 ore -, răcoritoare, bere, cafea etc. Mai mult, face la ora prânzului și oficiile de gazdă pricepută în ale preparatelor pescărești. Despre asta la timpul potrivit !Chiar dacă nu pare un alt lucru important acolo între ape este că barca deține o toaletă ceea ce o face funcțională, confortabilă.\r\n\r\n[gallery ids=\"5296,5297,5298,5299,5300,5301\"]\r\n\r\nMihai Giurgiuveanu e proprietarul unui unicat. Asta și pentru că Halmyris este pusă în mișcare de un motor electric eco care, firește, nu poluează apele Deltei, nu deranjează fauna și flora așa cum o fac, inconștienți, o parte din proprietarii unor șalupe puternice. Acesta este unul dintre șpiluri - să faci turism neagresiv, în armonie cu natura. Cunoscătorii spun că forma bărcii Halmyris seamănă cu cea a lotcii solare lansată de Asociația lui Patzaichin. De unde se trage numele bărcii? De la cel al cetății romane, fondată se pare de marinari în secolul al II-lea. Ruinele ei ai fost descoperite în apropiere de localității Murighiol.\r\n\r\nPoate fi aceasta o afacere ? Mihai spune că da. ”În condițiile în care sezonul începe la gurile Tulcei pe la 1 aprilie, când revin păsările în Deltă. Când încep să-și facă locurile pentru cuibărit. Atunci apar grupurile mici, amatoare de bird watching, foto hunting. Atunci apar ornitologii interesați de mișcarea și viața unor specii rare, de floră și faună sau unicat. Sezonul poate dura mai bine de șase luni. Cred că Delta Dunării se pretează mult mai bine la acest tip de turism, cel de masă fiind mai agresiv cu natura dacă nu este bine controlat. La început când am dorit să-mi comand o barcă specială, m-am gândit la gondolele de la Veneția. De ce n-am avea gondolieri și pe canalele Dunării? Uite că acum avem pentru început unul. O asemenea barcă e mai ușor de manevrat, canalele fiind mult mai accesibile pentru a descoperi imagini naturale inedite. Patzaichin a făcut enorm pentru Deltă iar echipa de care este înconjurat emite în permanență mesaje optimiste despre susținerea vechilor tradiții și meserii din această parte a Dobrogei. Multe dintre proiecte au fost înțelese și susținute prin fonduri europene.”\r\n\r\nNu ne-am propus să vă vorbim despre dansul păsărilor de pe curenții de aer, de coloniile de pelicani, de cormorani sau despre cele de nuferi. Ci mai mult despre oamenii care fac posibilă întâlnirea noastră cu ele. Minicroaziera propusă de Mihai are un popas surpriză la coliba lui nea Gigi și tanti Jeni, cu care te împrietenești repede. Un borș de pește făcut la ceaun cu apă din Deltă (atenție conform tradiției zeama și carnea se servesc separat), urmate de niște platouri pescărești cu crap și somn prăjiți, mujdei de usturoi, vinuleț sau bere (chiar dacă nu prea merge contribuie la alunecatul peștelui pe gât), toate vor deveni amintiri memorabile. Ca și mirosul ce-ți rămâne în nări de la focul făcut cu lemne de fag. Ne-a Gigi, un tulcean hâtru spune că e concurentul bucătarilor internaționali. ”Au fost pe la noi germani, italieni, israelieni, chinezi, japonezi, arabi din Emirate chiar și  o familie din Hong Kong. Și toți s-au simțit bine în acest colț de natură sălbatică”.\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','La pas prin Delta, REDESCOPERA ROMANIA nr. 150','','publish','open','open','','la-pas-prin-delta-redescopera-romania-nr-150','','','2017-03-07 19:55:13','2017-03-07 17:55:13','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5231',0,'post','',0),(5232,1,'2017-03-07 15:22:31','2017-03-07 13:22:31','Sigur, sună cam aiurea titlu. E ca și cum am scrie… vâslind printre munți. Deși acolo unde sunt râuri adânci asta ar fi posibil. Bref! Vreți să trăiți o experiență diferită de o călătorie cu vaporul în inima Deltei Dunării ? Atunci căutați-l pe Mihai.\r\n\r\nÎn urmă cu câțiva ani de zile a început să-l fascineze ințiativele lui Ivan Patzaichin lansate de pe rampa Asociației ce poartă numele ”Ivan Patzaichin - Mila 23”. Ivan a bătut fierul până l-a înroșit forțând uși, dezrădăcinând mentalități care se fixaseră în cuvintele ”Nu se poate!”. Canotca, noua sa ambarcațiuni, a devenit subiectul unui festival iar mișcarea Turism lent a crescut într-atât încât Mihai Giurgiuveanu a lăsat pentru o vreme uscatul să trăiască fără el aventurându-se și începând să navigheze printre ideile lui Patzaichin. În aproape doi ani a devenit cunoscut astfel că poți da de el fie întrebând la Asociație fie la proprietarii unor pensiuni, hoteluri din Tulcea dar și din localitățile apropiate. Ți se spune că dacă dorești să trăiești o experiență aparte merită să pornești ghidat de acest tânăr ce deține o ambarcațiune foarte specială. Unde mai pui că, deocamdată este singura de acest fel care străbate Delta. Halmyris este o barcă tradițională construită în întregime din lemn. E un proiect special căruia i-a dat viață Paul Vasiliu, ultimul marangoz al Deltei Dunării. Ea a fost concepută în atelierele școală ale Asociației ”Ivan Patzaichin”, care caută cu disperare tineri ucenici. A fost singura ambarcațiune comandată în 2015. Nu este una de mari dimensiuni. Are o capacitate lejeră de circa 10 persoane. Ce o face specială pentru turism? Faptul că ghidul este și căpitan de navă, iar căpitanul de navă joacă rolul de ”one man show” servind pe parcursul scurtei croaziere - circa 4 ore -, răcoritoare, bere, cafea etc. Mai mult, face la ora prânzului și oficiile de gazdă pricepută în ale preparatelor pescărești. Despre asta la timpul potrivit !Chiar dacă nu pare un alt lucru important acolo între ape este că barca deține o toaletă ceea ce o face funcțională, confortabilă.\r\n\r\nMihai Giurgiuveanu e proprietarul unui unicat. Asta și pentru că Halmyris este pusă în mișcare de un motor electric eco care, firește, nu poluează apele Deltei, nu deranjează fauna și flora așa cum o fac, inconștienți, o parte din proprietarii unor șalupe puternice. Acesta este unul dintre șpiluri - să faci turism neagresiv, în armonie cu natura. Cunoscătorii spun că forma bărcii Halmyris seamănă cu cea a lotcii solare lansată de Asociația lui Patzaichin. De unde se trage numele bărcii? De la cel al cetății romane, fondată se pare de marinari în secolul al II-lea. Ruinele ei ai fost descoperite în apropiere de localității Murighiol.\r\n\r\nPoate fi aceasta o afacere ? Mihai spune că da. ”În condițiile în care sezonul începe la gurile Tulcei pe la 1 aprilie, când revin păsările în Deltă. Când încep să-și facă locurile pentru cuibărit. Atunci apar grupurile mici, amatoare de bird watching, foto hunting. Atunci apar ornitologii interesați de mișcarea și viața unor specii rare, de floră și faună sau unicat. Sezonul poate dura mai bine de șase luni. Cred că Delta Dunării se pretează mult mai bine la acest tip de turism, cel de masă fiind mai agresiv cu natura dacă nu este bine controlat. La început când am dorit să-mi comand o barcă specială, m-am gândit la gondolele de la Veneția. De ce n-am avea gondolieri și pe canalele Dunării? Uite că acum avem pentru început unul. O asemenea barcă e mai ușor de manevrat, canalele fiind mult mai accesibile pentru a descoperi imagini naturale inedite. Patzaichin a făcut enorm pentru Deltă iar echipa de care este înconjurat emite în permanență mesaje optimiste despre susținerea vechilor tradiții și meserii din această parte a Dobrogei. Multe dintre proiecte au fost înțelese și susținute prin fonduri europene.”\r\n\r\nNu ne-am propus să vă vorbim despre dansul păsărilor de pe curenții de aer, de coloniile de pelicani, de cormorani sau despre cele de nuferi. Ci mai mult despre oamenii care fac posibilă întâlnirea noastră cu ele. Minicroaziera propusă de Mihai are un popas surpriză la coliba lui nea Gigi și tanti Jeni, cu care te împrietenești repede. Un borș de pește făcut la ceaun cu apă din Deltă (atenție conform tradiției zeama și carnea se servesc separat), urmate de niște platouri pescărești cu crap și somn prăjiți, mujdei de usturoi, vinuleț sau bere (chiar dacă nu prea merge contribuie la alunecatul peștelui pe gât), toate vor deveni amintiri memorabile. Ca și mirosul ce-ți rămâne în nări de la focul făcut cu lemne de fag. Ne-a Gigi, un tulcean hâtru spune că e concurentul bucătarilor internaționali. ”Au fost pe la noi germani, italieni, israelieni, chinezi, japonezi, arabi din Emirate chiar și  o familie din Hong Kong. Și toți s-au simțit bine în acest colț de natură sălbatică”.\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','La pas prin Delta, REDESCOPERA ROMANIA nr. 150','','inherit','closed','closed','','5231-revision-v1','','','2017-03-07 15:22:31','2017-03-07 13:22:31','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5231-revision-v1/',0,'revision','',0),(5233,1,'2017-03-07 15:33:25','2017-03-07 13:33:25','Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT), care urmează linia de simpatie a antecedesorului său Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai important eveniment internaţional de turism organizat în România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamentului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din turis mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplomat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De aprofundat.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5303\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5303\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg\" alt=\"statistica botiza285\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\nP<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>\r\n\r\nTaleb Rifai crede că România a devenit o poveste de succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii care nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec\r\ngraniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată schimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi revoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt mai importanţi decât guvernele şi decât companiile pentru care muncesc. <strong>În 2015 au existat peste 2 miliarde de călători în întreaga lume.</strong> Turismul a contribuit cu 10% la\r\nPIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii cheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul este unul dintre cele mai eficiente instrumente diplomatice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi legendele locale pentru a se promova. Ar trebui să parieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să vă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la fel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile şi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la poveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii din zona transilvaneană” – spune Rifai.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5304\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5304\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg\" alt=\"statistica maramures 262\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>\r\n\r\nDupă ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza cifrelor a existat un optimism care suntem convinşi că se va exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a contribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează pe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,\r\nBulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui raport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un număr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sursă globală „ajustează” datele statistice naţionale.\r\nWTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei totale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată medie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.\r\nPe de altă parte din datele statistice ale României postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3 miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu are rost să vorbim de primele 7 superputeri turistice mondiale:  SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spania şi Italia. Finlanda încasează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde, Portugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia 18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de miliarde.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Statistica-olar-164.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5305\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5305\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Statistica-olar-164.jpg\" alt=\"Statistica olar 164\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>Avem mare dar şi mic</strong>\r\n\r\nCum e posibil ca o ţară care are <strong>291.000 de locuri </strong>de cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze doar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele ce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au încasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar spune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit acest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat precizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare, dar grad de ocupare mic.\r\n\r\nLa această categorie ne situăm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state\r\nmembre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-Satu-Mare.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5306\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5306\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-Satu-Mare.jpg\" alt=\"statistica Satu Mare\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\n<strong>Merită să fim optimişti</strong>\r\n\r\nContextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere de cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an\r\nde după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în 2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studiu convergent, care a analizat turismul de business – motorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de turismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe an, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să urce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în premieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.\r\n\r\n<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>','Am devenit poveste de succes ?, STATISTICA nr.150','','publish','open','open','','am-devenit-poveste-de-succes-statistica-nr-150','','','2017-03-07 19:57:12','2017-03-07 17:57:12','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5233',0,'post','',0),(5254,1,'2017-03-07 17:59:50','2017-03-07 15:59:50','Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT), care urmează linia de simpatie a antecedesorului său Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai important eveniment internaţional de turism organizat în România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamentului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din turis mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplomat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De aprofundat.\r\n\r\nP<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>\r\n\r\nTaleb Rifai crede că România a devenit o poveste de succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii care nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec\r\ngraniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată schimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi revoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt mai importanţi decât guvernele şi decât companiile pentru care muncesc. <strong>În 2015 au existat peste 2 miliarde de călători în întreaga lume.</strong> Turismul a contribuit cu 10% la\r\nPIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii cheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul este unul dintre cele mai eficiente instrumente diplomatice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi legendele locale pentru a se promova. Ar trebui să parieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să vă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la fel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile şi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la poveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii din zona transilvaneană” – spune Rifai.\r\n\r\n<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>\r\n\r\nDupă ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza cifrelor a existat un optimism care suntem convinşi că se va exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a contribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează pe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,\r\nBulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui raport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un număr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sursă globală „ajustează” datele statistice naţionale.\r\nWTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei totale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată medie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.\r\nPe de altă parte din datele statistice ale României postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3 miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu are rost să vorbim de primele 7 superputeri turistice mondiale:  SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spania şi Italia. Finlanda încasează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde, Portugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia 18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de miliarde.\r\n\r\n<strong>Avem mare dar şi mic</strong>\r\n\r\nCum e posibil ca o ţară care are <strong>291.000 de locuri </strong>de cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze doar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele ce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au încasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar spune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit acest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat precizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare, dar grad de ocupare mic.\r\n\r\nLa această categorie ne situăm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state\r\nmembre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.\r\n\r\n<strong>Merită să fim optimişti</strong>\r\n\r\nContextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere de cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an\r\nde după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în 2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studiu convergent, care a analizat turismul de business – motorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de turismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe an, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să urce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în premieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.\r\n\r\n<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>','Am devenit poveste de succes ?, STATISTICA nr.150','','inherit','closed','closed','','5233-revision-v1','','','2017-03-07 17:59:50','2017-03-07 15:59:50','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5233-revision-v1/',0,'revision','',0),(5234,1,'2017-03-07 15:33:25','2017-03-07 13:33:25','Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist\r\nîn România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul\r\ngeneral al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT),\r\ncare urmează linia de simpatie a antecedesorului său\r\nFrancesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de\r\nRomânia şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai im -\r\nportant eveniment internaţional de turism organizat în\r\nRomânia în 2016. Participarea de la Palatul Parlamen -\r\ntului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur\r\ncă da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din tu -\r\nris mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplo -\r\nmat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci\r\npe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De apro-\r\nfundat.\r\n\r\nP<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>\r\n\r\nTaleb Rifai crede că România a devenit o poveste\r\nde succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii\r\ncare nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec\r\ngraniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată\r\nschimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi\r\nrevoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt\r\nmai importanţi decât guvernele şi decât companiile pen -\r\ntru care muncesc. În 2015 au existat peste 2 miliarde de\r\ncălători în întreaga lume. Turismul a contribuit cu 10% la\r\nPIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii\r\ncheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul\r\neste unul dintre cele mai eficiente instrumente diploma -\r\ntice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi\r\nlegendele locale pentru a se promova. Ar trebui să pa -\r\nrieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să\r\nvă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la\r\nfel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile\r\nşi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la\r\npoveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii\r\ndin zona transilvaneană” – spune Rifai.\r\n\r\n<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>\r\n\r\nDupă ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza\r\ncifre lor a existat un optimism care suntem convinşi că se\r\nva exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a con -\r\ntribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează\r\npe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,\r\nBulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui ra -\r\nport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un\r\nnumăr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sur -\r\nsă globală „ajustează” datele statistice naţionale.\r\nWTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei\r\ntotale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată\r\nmedie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.\r\nPe de altă parte din datele statistice ale\r\nRomâniei postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu\r\nare rost să vorbim de primele 7 super - puteri turistice mondiale – SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spa nia şi Italia. Finlanda înca -\r\nsează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde,\r\nPortugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia\r\n18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de\r\nmiliarde.\r\n\r\n<strong>Avem mare dar şi mic</strong>\r\n\r\nCum e posibil ca o ţară care are 291.000 de locuri\r\nde cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze\r\ndoar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele\r\nce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au\r\nîncasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar\r\nspune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit\r\nacest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat pre -\r\ncizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare,\r\ndar grad de ocupare mic. La această categorie ne situ -\r\năm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state\r\nmembre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.\r\n\r\n<strong>Merită să fim optimişti</strong>\r\n\r\nContextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere\r\nde cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an\r\nde după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în\r\n2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studio convergent, care a analizat turismul de business –\r\nmotorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de\r\nturismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe\r\nan, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să\r\nurce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în pre mieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.\r\n\r\n<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>','Am devenit poveste de succes ?, STATISTICA nr.150','','inherit','closed','closed','','5233-revision-v1','','','2017-03-07 15:33:25','2017-03-07 13:33:25','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5233-revision-v1/',0,'revision','',0),(5235,1,'2017-03-07 15:37:06','2017-03-07 13:37:06','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru turism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile din ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5308\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5308\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg\" alt=\"Mofeta 2214\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de milioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care nu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5309\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5309\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg\" alt=\"Hotel Phoenix 4\" width=\"1024\" height=\"667\" /></a>\r\n\r\nConform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile conge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori.  Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze,  mai apreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5310\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5310\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg\" alt=\"Piscina Balnear 22\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat compania Dentist Holiday.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/International-Hidroterapie.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5311\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5311\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/International-Hidroterapie.jpg\" alt=\"International Hidroterapie\" width=\"683\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\nCompetenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie inovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','publish','open','open','','turismul-medical-este-deschis-12-luni-pe-an-turism-de-nisa-nr-150','','','2017-03-07 19:59:33','2017-03-07 17:59:33','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5235',0,'post','',0),(5247,1,'2017-03-07 17:43:50','2017-03-07 15:43:50','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cu -\r\nnos cute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru\r\nturism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile\r\ndin ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de\r\nmilioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care\r\nnu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară. Conform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile con -\r\nge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori. Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze – mai\r\napreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat\r\ncompania Dentist Holiday. Competenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie\r\ninovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 17:43:50','2017-03-07 15:43:50','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5236,1,'2017-03-07 15:37:06','2017-03-07 13:37:06','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie\r\nRomână de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale\r\nşi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii\r\nde turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de\r\nTurism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Roma -\r\nnian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cu -\r\nnos cute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop\r\nexis tă o concentrare a interesului pe construirea unor\r\nprograme turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refa cere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru untratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un     segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\nRitm de creştere - 15-20%\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul\r\ngeneral al Seytour, companie specializată în turism me -\r\ndical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru\r\nturism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice,\r\nchirur gie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua\r\nsă plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile\r\ndin ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa ro -\r\nmânească. Principalii furnizori sunt Germania, Marea\r\nBritanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui\r\nstrăin pentru servicii medicale în România este între câ -\r\nteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că\r\npiaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de\r\nmilioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si\r\nwellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se\r\ntratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care\r\nnu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice exis -\r\nten te în ţară. Conform reprezentantului Seytour românii\r\nîşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile con -\r\nge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente,\r\ncataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau\r\ntumori. Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de\r\nturism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi\r\nIsrael. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii\r\nmedicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al\r\nsegmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei\r\nani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze – mai\r\napreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong>\r\n<strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, esti -\r\nma că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar\r\nputea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat\r\nsă depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în\r\nscop medical. Succesul turismului medical din Româ nia\r\nse bazează pe doi factori principali: pe de o parte,\r\nrenumele medicilor de origine română în cele mai mari\r\nspitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pa -\r\nche telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al ser -\r\nviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în\r\nparteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete spe -\r\ncializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă,\r\nmedic specialist Stomatologie Generală care a creat\r\ncompania Dentist Holiday. Competenţele sale au fost\r\nacumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie,\r\nJaponia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist\r\nHoliday este atestată de numeroasele dispozitive medi -\r\ncale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie\r\ninovatoare în medicina dentară: depunem toate efortu -\r\nrile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru men -\r\nţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelunga -\r\ntă.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură paci -\r\nenţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabi -\r\nnete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din\r\nzonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru,\r\ndirectorul general al Blue Air, arăta că transportatorul\r\nromân este profund implicat în dezvoltarea acestui\r\nsegment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turis -\r\nmului medical este asigurată şi de larga paletă de cone -\r\nxiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are\r\nun viitor în România. El poate marca un pas înainte pen -\r\ntru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 15:37:06','2017-03-07 13:37:06','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5237,1,'2017-03-07 15:40:16','2017-03-07 13:40:16','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3898\"><img class=\"alignright wp-image-3898 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august-225x300.jpg\" alt=\"Marian-Constantinescu2015-august\" width=\"225\" height=\"300\" /></a>\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\n\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o mână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\r\n\r\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele plătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-150.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5313\"><img class=\"alignleft wp-image-5313 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-150-208x300.jpg\" alt=\"Cover Traveller Magazin 150\" width=\"208\" height=\"300\" /></a> Atitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea va fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte de la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30 si să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid, gratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','publish','open','open','','asociatia-jumatatilor-de-masura-editorial-nr-150','','','2017-03-07 20:01:12','2017-03-07 18:01:12','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5237',0,'post','',0),(5242,1,'2017-03-07 16:54:40','2017-03-07 14:54:40','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o\r\nmână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\r\n\r\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele\r\nplătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\r\n\r\nAtitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea\r\nva fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte\r\nde la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30\r\nşi să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid,\r\ngratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 16:54:40','2017-03-07 14:54:40','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5238,1,'2017-03-07 15:40:16','2017-03-07 13:40:16','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de\r\nturism au zguduit încrederea câtorva sute de\r\nconsumatori români. Interesant a fost modul\r\nde gândire al noilor conduceri-vechi ale unor\r\nasociaţii şi patronate din turism. În momentul în\r\ncare Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora\r\nvacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie\r\ncirca 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agen -\r\nţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situ -\r\naţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un\r\nmembru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i\r\ntrebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost\r\npusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu\r\nexista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o\r\naltă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţio -\r\nnal, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce\r\na practicat o strategie de non-comunicare, surpriză,\r\nşi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul\r\nAgenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Fede -\r\nraţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta\r\nşi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri\r\npe litoral în regim charter –, au hotărât să întindă o\r\nmână generoasă pentru a acoperi costurile restante\r\nale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni\r\nau putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului\r\nacordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agen -\r\nţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa\r\nde turism. Preluăm turişti şi în aceste zile. ANAT se\r\nbu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parte -\r\nneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au\r\noferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşe-\r\ndintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea\r\nunei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele\r\nplătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. {sta spirit de\r\nbreaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce?\r\nPlutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume\r\nmai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Ma -\r\nreea a fost îmbrăţişată cu dragoste. Atitudinea de\r\nsalvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agen -\r\nţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era\r\nderizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Condu -\r\ncerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţin -\r\nteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe\r\nmasa guvernului spre zona executivă –, va trebui\r\nsă-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue\r\nsă fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea\r\nva fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte\r\nde la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30\r\nşi să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid,\r\ngratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 15:40:16','2017-03-07 13:40:16','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5239,1,'2017-03-07 16:27:33','2017-03-07 14:27:33','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situ -\r\naţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o\r\naltă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţio -\r\nnal, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce\r\na practicat o strategie de non-comunicare, surpriză,\r\nşi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul\r\nAgenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Fede -\r\nraţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta\r\nşi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri\r\npe litoral în regim charter –, au hotărât să întindă o\r\nmână generoasă pentru a acoperi costurile restante\r\nale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni\r\nau putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului\r\nacordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agen -\r\nţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa\r\nde turism. Preluăm turişti şi în aceste zile. ANAT se\r\nbu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parte -\r\nneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au\r\noferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşe-\r\ndintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea\r\nunei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele\r\nplătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. {sta spirit de\r\nbreaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce?\r\nPlutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume\r\nmai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Ma -\r\nreea a fost îmbrăţişată cu dragoste. Atitudinea de\r\nsalvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agen -\r\nţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era\r\nderizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Condu -\r\ncerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţin -\r\nteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe\r\nmasa guvernului spre zona executivă –, va trebui\r\nsă-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue\r\nsă fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea\r\nva fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte\r\nde la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30\r\nşi să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid,\r\ngratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 16:27:33','2017-03-07 14:27:33','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5240,1,'2017-03-07 16:27:56','2017-03-07 14:27:56','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o\r\naltă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţio -\r\nnal, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce\r\na practicat o strategie de non-comunicare, surpriză,\r\nşi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul\r\nAgenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Fede -\r\nraţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta\r\nşi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri\r\npe litoral în regim charter –, au hotărât să întindă o\r\nmână generoasă pentru a acoperi costurile restante\r\nale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni\r\nau putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului\r\nacordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agen -\r\nţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa\r\nde turism. Preluăm turişti şi în aceste zile. ANAT se\r\nbu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parte -\r\nneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au\r\noferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşe-\r\ndintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea\r\nunei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele\r\nplătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. {sta spirit de\r\nbreaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce?\r\nPlutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume\r\nmai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Ma -\r\nreea a fost îmbrăţişată cu dragoste. Atitudinea de\r\nsalvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agen -\r\nţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era\r\nderizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Condu -\r\ncerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţin -\r\nteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe\r\nmasa guvernului spre zona executivă –, va trebui\r\nsă-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue\r\nsă fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea\r\nva fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte\r\nde la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30\r\nşi să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid,\r\ngratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 16:27:56','2017-03-07 14:27:56','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5241,1,'2017-03-07 20:00:49','2017-03-07 18:00:49','de MARIAN CONSTANTINESCU\n\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3898\"><img class=\"alignright wp-image-3898 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august-225x300.jpg\" alt=\"Marian-Constantinescu2015-august\" width=\"225\" height=\"300\" /></a>\n\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\n\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o mână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\n\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele plătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\n\n&nbsp;\n\nAtitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea va fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte de la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30 si să creeze un monopol de interese, atunci varianta\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid, gratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-autosave-v1','','','2017-03-07 20:00:49','2017-03-07 18:00:49','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5243,1,'2017-03-07 17:09:23','2017-03-07 15:09:23','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o\r\nmână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\r\n\r\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele\r\nplătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\r\n\r\nAtitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea va fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte de la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30 si să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid, gratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 17:09:23','2017-03-07 15:09:23','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5244,1,'2017-03-07 17:09:54','2017-03-07 15:09:54','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\nA\r\nNAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o mână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\r\n\r\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele plătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\r\n\r\nAtitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea va fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte de la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30 si să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid, gratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 17:09:54','2017-03-07 15:09:54','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5245,1,'2017-03-07 17:10:09','2017-03-07 15:10:09','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\n\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o mână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\r\n\r\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele plătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\r\n\r\nAtitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea va fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte de la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30 si să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid, gratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 17:10:09','2017-03-07 15:10:09','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5246,1,'2017-03-07 19:58:34','2017-03-07 17:58:34','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\n\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\n\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\n\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru turism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile din ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5308\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5308\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg\" alt=\"Mofeta 2214\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de milioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care nu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară.\n\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5309\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5309\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg\" alt=\"Hotel Phoenix 4\" width=\"1024\" height=\"667\" /></a>\n\nConform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile conge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori.  Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze,  mai apreciază Răzvan Nacea.\n\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5310\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5310\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg\" alt=\"Piscina Balnear 22\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\n\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat compania Dentist Holiday.\n\nCompetenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie inovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\n\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\n\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-autosave-v1','','','2017-03-07 19:58:34','2017-03-07 17:58:34','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5251,1,'2017-03-07 17:48:10','2017-03-07 15:48:10','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru turism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile din ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de milioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care nu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară.\r\n\r\nConform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile conge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori.  Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze,  mai apreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat compania Dentist Holiday.\r\n\r\nCompetenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie inovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 17:48:10','2017-03-07 15:48:10','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5248,1,'2017-03-07 17:44:34','2017-03-07 15:44:34','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru\r\nturism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile\r\ndin ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de\r\nmilioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care\r\nnu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară. Conform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile con -\r\nge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori. Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze – mai\r\napreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat\r\ncompania Dentist Holiday. Competenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie\r\ninovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 17:44:34','2017-03-07 15:44:34','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5249,1,'2017-03-07 17:45:10','2017-03-07 15:45:10','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru turism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile din ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de\r\nmilioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care\r\nnu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară. Conform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile con -\r\nge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori. Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze – mai\r\napreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat\r\ncompania Dentist Holiday. Competenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie\r\ninovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 17:45:10','2017-03-07 15:45:10','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5250,1,'2017-03-07 17:46:06','2017-03-07 15:46:06','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru turism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile din ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de milioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care nu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară.\r\n\r\nConform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile conge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori.  Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze,  mai apreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat\r\ncompania Dentist Holiday. Competenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie\r\ninovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 17:46:06','2017-03-07 15:46:06','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5252,1,'2017-03-07 19:56:43','2017-03-07 17:56:43','Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT), care urmează linia de simpatie a antecedesorului său Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai important eveniment internaţional de turism organizat în România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamentului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din turis mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplomat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De aprofundat.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5303\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5303\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg\" alt=\"statistica botiza285\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n\nP<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>\n\nTaleb Rifai crede că România a devenit o poveste de succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii care nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec\ngraniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată schimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi revoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt mai importanţi decât guvernele şi decât companiile pentru care muncesc. <strong>În 2015 au existat peste 2 miliarde de călători în întreaga lume.</strong> Turismul a contribuit cu 10% la\nPIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii cheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul este unul dintre cele mai eficiente instrumente diplomatice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi legendele locale pentru a se promova. Ar trebui să parieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să vă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la fel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile şi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la poveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii din zona transilvaneană” – spune Rifai.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5304\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5304\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg\" alt=\"statistica maramures 262\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n\n<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>\n\nDupă ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza cifrelor a existat un optimism care suntem convinşi că se va exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a contribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează pe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,\nBulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui raport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un număr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sursă globală „ajustează” datele statistice naţionale.\nWTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei totale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată medie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.\nPe de altă parte din datele statistice ale României postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3 miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu are rost să vorbim de primele 7 superputeri turistice mondiale:  SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spania şi Italia. Finlanda încasează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde, Portugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia 18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de miliarde.\n\n<strong>Avem mare dar şi mic</strong>\n\nCum e posibil ca o ţară care are <strong>291.000 de locuri </strong>de cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze doar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele ce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au încasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar spune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit acest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat precizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare, dar grad de ocupare mic.\n\nLa această categorie ne situăm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state\nmembre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.\n\n<strong>Merită să fim optimişti</strong>\n\nContextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere de cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an\nde după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în 2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studiu convergent, care a analizat turismul de business – motorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de turismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe an, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să urce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în premieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.\n\n<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>','Am devenit poveste de succes ?, STATISTICA nr.150','','inherit','closed','closed','','5233-autosave-v1','','','2017-03-07 19:56:43','2017-03-07 17:56:43','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5233-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5253,1,'2017-03-07 17:53:12','2017-03-07 15:53:12','Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT), care urmează linia de simpatie a antecedesorului său Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai important eveniment internaţional de turism organizat în România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamentului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din turis mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplomat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De aprofundat.\r\n\r\nP<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>\r\n\r\nTaleb Rifai crede că România a devenit o poveste\r\nde succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii\r\ncare nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec\r\ngraniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată\r\nschimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi\r\nrevoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt\r\nmai importanţi decât guvernele şi decât companiile pen -\r\ntru care muncesc. În 2015 au existat peste 2 miliarde de\r\ncălători în întreaga lume. Turismul a contribuit cu 10% la\r\nPIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii\r\ncheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul\r\neste unul dintre cele mai eficiente instrumente diploma -\r\ntice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi\r\nlegendele locale pentru a se promova. Ar trebui să pa -\r\nrieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să\r\nvă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la\r\nfel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile\r\nşi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la\r\npoveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii\r\ndin zona transilvaneană” – spune Rifai.\r\n\r\n<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>\r\n\r\nDupă ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza\r\ncifre lor a existat un optimism care suntem convinşi că se\r\nva exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a con -\r\ntribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează\r\npe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,\r\nBulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui ra -\r\nport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un\r\nnumăr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sur -\r\nsă globală „ajustează” datele statistice naţionale.\r\nWTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei\r\ntotale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată\r\nmedie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.\r\nPe de altă parte din datele statistice ale\r\nRomâniei postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu\r\nare rost să vorbim de primele 7 super - puteri turistice mondiale – SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spa nia şi Italia. Finlanda înca -\r\nsează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde,\r\nPortugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia\r\n18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de\r\nmiliarde.\r\n\r\n<strong>Avem mare dar şi mic</strong>\r\n\r\nCum e posibil ca o ţară care are 291.000 de locuri\r\nde cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze\r\ndoar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele\r\nce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au\r\nîncasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar\r\nspune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit\r\nacest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat pre -\r\ncizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare,\r\ndar grad de ocupare mic. La această categorie ne situ -\r\năm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state\r\nmembre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.\r\n\r\n<strong>Merită să fim optimişti</strong>\r\n\r\nContextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere\r\nde cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an\r\nde după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în\r\n2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studio convergent, care a analizat turismul de business –\r\nmotorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de\r\nturismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe\r\nan, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să\r\nurce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în pre mieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.\r\n\r\n<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>','Am devenit poveste de succes ?, STATISTICA nr.150','','inherit','closed','closed','','5233-revision-v1','','','2017-03-07 17:53:12','2017-03-07 15:53:12','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5233-revision-v1/',0,'revision','',0),(5255,1,'2017-03-07 19:20:23','2017-03-07 17:20:23','','Asfsr barcelona engl','','inherit','open','closed','','asfsr-barcelona-engl','','','2017-03-07 19:20:23','2017-03-07 17:20:23','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Asfsr-barcelona-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5256,1,'2017-03-07 19:20:51','2017-03-07 17:20:51','<strong>BIERTAN: 9 out of 22</strong>\n\nThe medieval village of Biertan, located in Sibiu County in Transilvania - Romania was ranked no. 9 by Cosmopolitan in the Top 22 „Unreal Destinations That Will Make You Want to Take a Gap Year”. This is how the American editors described the place: „Biertan seriously looks like a town from a Disney movie, but if you are looking for even more storybook scenes, go check out the historical (and incredibly beautiful) fortified church in town.”\n\nDating back to the year 1224 Biertan is one of the first saxon settlements in Transilvania. The citadel combines the gothic style with Renaissance traces. Its core is formed by a church, in the line of those in Vienna and Nurnberg , with an amvo sculpted in stone in 1500 by Ulrich from Brașov. The church is surrounded by three defence walls, showcasing impressive towers and medieval bastions. The village itself counts with about 1000 visitors.\nIn the article published by Cosmopolitan, Biertan is listed next to places such as Seychelles Islands, Santorini, Phi Phi Islands (Thailand), Bora Bora, Burj Khalifa (Dubai), the lavender fields of Provance (France), Angel waterfall (Venezuela), The National Park Zhangjiajie (China), The 12 Apostols rocks (Australia), Cinque Terre (Italy), Salar de Uyuni (Bolivia), Palau (Micronezia) etc.\n\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza becomes DoubleTree</strong>\n\nThe Hilton international chain ”captures” a new property for the DoubleTree by Hilton family. Latest information indicates the City Plaza 5 stars in Cluj-Napoca. The hotel has five floors: 85 rooms and apartments, restaurants, conference halls, a health centre with pool, fitness area, Jacuzzi and a Finish sauna. The unit is operated by 80 employees.\n„This year the City Plaza started a general renovation project, undergoing several steps. The works for the new bar and conference area will not affect the events already scheduled to take place here“– said Dafina Suciu, marketing manager at City Plaza. The hotel is a property of Laurențiu Russo.\n\n<strong>BARCELONA: Discover Play Romania\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Asfsr-barcelona-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5255\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5255\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Asfsr-barcelona-engl.jpg\" alt=\"Asfsr barcelona engl\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\n</strong>\n\nThe Most Beautiful Villages of Romania Association (AFSR) in a partnership with the Spanish Asociación de Mediadores Interculturales Rumanos (QUORUM) promote Romania in Barcelona, through the multimedia it platform Play Romania – Discover the treasures of Romania. The event took place in August at the Transilvania Restaurant in Barcelona, when new Smartphone aps where launched, in order to sustain the travel and cultural image of Romania. Play Romania aps are free of charge and available on Google Play and App Store.\nAlso, following the agreement that the two associations signed in 2014, the Romanian delegation (formed by representatives of the cities of Arefu, Agigea, Râmnicu Vâlcea, and Bacau county) visited Morella and Peniscola in Spain. ”There have been a lot of talks in order to identify good projects for local development. A spanish delegation will visit Romania in October” – said Marghiol Nicolae, executive president of AFSR.\nOLĂNEȘTI: a plus of 5,5 milion euros\n\nThis summer opened in Baile Olanesti resort the largest wellness centre of the region. The construction of TISA Spa Resort had started in 2014, was cofinanced with euroepan funds and is a project of about 5,5 milion euros. The wellness centre includes swimming pools, special pools for kids to play in, open-air Jacuzzi pools, saunas, waterpark area. In addition to this one can enjoy hammam, steam baths, salina, a special herbal spa Casa Naturii, fitness room Technogym, relax areas, several bars, terraces and an array of spa treatments.\n\n<strong>Radisson Blu goes to BRASOV</strong>\n\nThe Rezidor Group, represented in Bucharest by two of its brands - Radisson Blu and Park Inn by Radisson -, announced its expansion on the local Romanian market, in cities with over 200.000 inhabitants. The first one is Brasov in Transilvania. Arno Schwalie, area vice president for South and Central Europe of Rezidor Hotel Group said „Romania is an important market for the Rezidor group, as we see more and more business relations with countries such as Austria and Germany. I believe that the potential of provincial cities is raising and I am talking here about urban hubs such as Brasov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanta, Timisoara, Craiova or Arad”.\nAccording to the information on the market the investment will be undertaken by the Romanian Tresor Com, owned by Neamtu family in Brasov. The new 5 stars Radisson Blu will show up across the City Hall of Brasov.\n\n<strong>Performances in the AIR\n\n</strong>\n\nAt the 3rd part of Parachute World Cup Series 2016, that took place in August in Belluno – Italy, Steliana Popa - representing the Romanian Air Club - won the 5th place in the women-seniors category. This result placed her 2nd in the general ranking, after the first 3 rounds of the competitions. Steliana is a multiple national champion for juniors and seniors. She finished 2nd in the 2015 Parachute World Cup Series. World Cup Series has six parts/rounds and is a competiotion organized by the International Aeronautical Federation.\nDuring this time, at the 12th edition of the World Acrobatics Championship in Radom - Poland, the Romanian team entered the competition with an Advanced Class plane. The team secured the 5th place after France, USA, Russia and Ukrain, but ahead of teams with great experience such as Poland, UK and Germany. For individual performances the best ranked romanian sportiv was Andrei-Mihai Şerbu (no. 4) that obtained the best position ever obtained by a Romanian pilot in such competitions.\nAlso in August the Romanian gliders participated in the 34th edition of the\nWorld Gliding Championship, taking place in Pociunai - Lithuania. The Andreas Kessler - Fernanda Jurcă team finished the 7 proofs ranked 8 out of 22 participating teams.','Radisson Blu goes to BRASOV, ENGLISH VERSION nr. 150','','inherit','closed','closed','','5220-autosave-v1','','','2017-03-07 19:20:51','2017-03-07 17:20:51','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5220-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5257,1,'2017-03-07 19:20:52','2017-03-07 17:20:52','','Aeroclub engl.','','inherit','open','closed','','aeroclub-engl','','','2017-03-07 19:20:52','2017-03-07 17:20:52','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Aeroclub-engl..jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5258,1,'2017-03-07 19:21:17','2017-03-07 17:21:17','','Hotel cluj engl','','inherit','open','closed','','hotel-cluj-engl','','','2017-03-07 19:21:17','2017-03-07 17:21:17','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-cluj-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5259,1,'2017-03-07 19:21:38','2017-03-07 17:21:38','','Radisson Arnold Schwalie engl','','inherit','open','closed','','radisson-arnold-schwalie-engl','','','2017-03-07 19:21:38','2017-03-07 17:21:38','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Radisson-Arnold-Schwalie-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5260,1,'2017-03-07 19:21:44','2017-03-07 17:21:44','<strong>BIERTAN: 9 out of 22</strong>\r\n\r\nThe medieval village of Biertan, located in Sibiu County in Transilvania - Romania was ranked no. 9 by Cosmopolitan in the Top 22 „Unreal Destinations That Will Make You Want to Take a Gap Year”. This is how the American editors described the place: „Biertan seriously looks like a town from a Disney movie, but if you are looking for even more storybook scenes, go check out the historical (and incredibly beautiful) fortified church in town.”\r\n\r\nDating back to the year 1224 Biertan is one of the first saxon settlements in Transilvania. The citadel combines the gothic style with Renaissance traces. Its core is formed by a church, in the line of those in Vienna and Nurnberg , with an amvo sculpted in stone in 1500 by Ulrich from Brașov. The church is surrounded by three defence walls, showcasing impressive towers and medieval bastions. The village itself counts with about 1000 visitors.\r\nIn the article published by Cosmopolitan, Biertan is listed next to places such as Seychelles Islands, Santorini, Phi Phi Islands (Thailand), Bora Bora, Burj Khalifa (Dubai), the lavender fields of Provance (France), Angel waterfall (Venezuela), The National Park Zhangjiajie (China), The 12 Apostols rocks (Australia), Cinque Terre (Italy), Salar de Uyuni (Bolivia), Palau (Micronezia) etc.\r\n\r\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza becomes DoubleTree\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-cluj-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5258\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5258\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-cluj-engl.jpg\" alt=\"Hotel cluj engl\" width=\"681\" height=\"1024\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nThe Hilton international chain ”captures” a new property for the DoubleTree by Hilton family. Latest information indicates the City Plaza 5 stars in Cluj-Napoca. The hotel has five floors: 85 rooms and apartments, restaurants, conference halls, a health centre with pool, fitness area, Jacuzzi and a Finish sauna. The unit is operated by 80 employees.\r\n„This year the City Plaza started a general renovation project, undergoing several steps. The works for the new bar and conference area will not affect the events already scheduled to take place here“– said Dafina Suciu, marketing manager at City Plaza. The hotel is a property of Laurențiu Russo.\r\n\r\n<strong>BARCELONA: Discover Play Romania\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Asfsr-barcelona-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5255\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5255\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Asfsr-barcelona-engl.jpg\" alt=\"Asfsr barcelona engl\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nThe Most Beautiful Villages of Romania Association (AFSR) in a partnership with the Spanish Asociación de Mediadores Interculturales Rumanos (QUORUM) promote Romania in Barcelona, through the multimedia it platform Play Romania – Discover the treasures of Romania. The event took place in August at the Transilvania Restaurant in Barcelona, when new Smartphone aps where launched, in order to sustain the travel and cultural image of Romania. Play Romania aps are free of charge and available on Google Play and App Store.\r\nAlso, following the agreement that the two associations signed in 2014, the Romanian delegation (formed by representatives of the cities of Arefu, Agigea, Râmnicu Vâlcea, and Bacau county) visited Morella and Peniscola in Spain. ”There have been a lot of talks in order to identify good projects for local development. A spanish delegation will visit Romania in October” – said Marghiol Nicolae, executive president of AFSR.\r\nOLĂNEȘTI: a plus of 5,5 milion euros\r\n\r\nThis summer opened in Baile Olanesti resort the largest wellness centre of the region. The construction of TISA Spa Resort had started in 2014, was cofinanced with euroepan funds and is a project of about 5,5 milion euros. The wellness centre includes swimming pools, special pools for kids to play in, open-air Jacuzzi pools, saunas, waterpark area. In addition to this one can enjoy hammam, steam baths, salina, a special herbal spa Casa Naturii, fitness room Technogym, relax areas, several bars, terraces and an array of spa treatments.\r\n\r\n<strong>Radisson Blu goes to BRASOV\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Radisson-Arnold-Schwalie-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5259\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5259\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Radisson-Arnold-Schwalie-engl.jpg\" alt=\"Radisson Arnold Schwalie engl\" width=\"683\" height=\"1024\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nThe Rezidor Group, represented in Bucharest by two of its brands - Radisson Blu and Park Inn by Radisson -, announced its expansion on the local Romanian market, in cities with over 200.000 inhabitants. The first one is Brasov in Transilvania. Arno Schwalie, area vice president for South and Central Europe of Rezidor Hotel Group said „Romania is an important market for the Rezidor group, as we see more and more business relations with countries such as Austria and Germany. I believe that the potential of provincial cities is raising and I am talking here about urban hubs such as Brasov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanta, Timisoara, Craiova or Arad”.\r\nAccording to the information on the market the investment will be undertaken by the Romanian Tresor Com, owned by Neamtu family in Brasov. The new 5 stars Radisson Blu will show up across the City Hall of Brasov.\r\n\r\n<strong>Performances in the AIR\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Aeroclub-engl..jpg\" rel=\"attachment wp-att-5257\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5257\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Aeroclub-engl..jpg\" alt=\"Aeroclub engl.\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nAt the 3rd part of Parachute World Cup Series 2016, that took place in August in Belluno – Italy, Steliana Popa - representing the Romanian Air Club - won the 5th place in the women-seniors category. This result placed her 2nd in the general ranking, after the first 3 rounds of the competitions. Steliana is a multiple national champion for juniors and seniors. She finished 2nd in the 2015 Parachute World Cup Series. World Cup Series has six parts/rounds and is a competiotion organized by the International Aeronautical Federation.\r\nDuring this time, at the 12th edition of the World Acrobatics Championship in Radom - Poland, the Romanian team entered the competition with an Advanced Class plane. The team secured the 5th place after France, USA, Russia and Ukrain, but ahead of teams with great experience such as Poland, UK and Germany. For individual performances the best ranked romanian sportiv was Andrei-Mihai Şerbu (no. 4) that obtained the best position ever obtained by a Romanian pilot in such competitions.\r\nAlso in August the Romanian gliders participated in the 34th edition of the\r\nWorld Gliding Championship, taking place in Pociunai - Lithuania. The Andreas Kessler - Fernanda Jurcă team finished the 7 proofs ranked 8 out of 22 participating teams.','Radisson Blu goes to BRASOV, ENGLISH VERSION nr. 150','','inherit','closed','closed','','5220-revision-v1','','','2017-03-07 19:21:44','2017-03-07 17:21:44','',5220,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5220-revision-v1/',0,'revision','',0),(5261,1,'2017-03-07 19:22:49','2017-03-07 17:22:49','','ASFSR Barcelona','','inherit','open','closed','','asfsr-barcelona','','','2017-03-07 19:22:49','2017-03-07 17:22:49','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/ASFSR-Barcelona.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5262,1,'2017-03-07 19:23:17','2017-03-07 17:23:17','','Retromobil','','inherit','open','closed','','retromobil','','','2017-03-07 19:23:17','2017-03-07 17:23:17','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Retromobil.png',0,'attachment','image/png',0),(5263,1,'2017-03-07 19:23:21','2017-03-07 17:23:21','Asociația cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Asociación de Mediadores Interculturales Rumanos (QUORUM) au promovat țara noastră la Barcelona, prin intermediul platformei multimedia it Play Romania - Descoperă comorile României. La evenimentul găzduit la jumătatea lunii august de Restaurantul Transilvania din Barcelona au fost lansate noi aplicații smartphone de susținere a imaginii turistice și culturale a României. Aplicațiile smartphone Play Romania sunt gratuite și disponibile pe Google Play și App Store.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/ASFSR-Barcelona.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5261\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5261\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/ASFSR-Barcelona.jpg\" alt=\"ASFSR Barcelona\" width=\"700\" height=\"731\" /></a>\nDe asemenea, în cadrul parteneriatului semnat în 2014 între asociațiile din cele două țări, delegația română alcătuită din reprezentanți ai localităților Arefu, Agigea, Râmnicu Vâlcea, Județului Bacău, au vizitat comunele Morella și Peniscola. ”Au avut loc schimburi de idei în scopul identificării unor proiecte de bună practică în dezvoltarea locală. O delegația spaniolă va vizita România în cursul lunii octombrie” - ne-a precizat  Marghiol Nicolae, președinte executiv AFSR.\n\nC. MARIAN\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>Performanțe la competiţii aeriene </b></span></span></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">La Belluno - Italia, a avut loc, în perioada 12 - 14 august, cea de-a 3-a etapă a Parachute World Cup Series 2016. Sportiva Aeroclubului României Steliana Popa a ocupat locul 5 la categoria seniori - feminin, cu acest rezultat ea situându-se pe locul 2 în clasamentul general după primele trei etape ale competiţiei. Steliana este multiplă campioană naţională de juniori şi de seniori. Ea a terminat ediţia din 2015 a Parachute World Cup Series ocupând locul 2 în clasamentul general. Parachute World Cup Series este organizată sub egida Federaţiei Aeronautice Internaţionale<span lang=\"ro-RO\"> și se desfășoară</span> în 6 etape<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">E</span>chipa României<span lang=\"ro-RO\"> a intrat în concurs </span>cu avionul clasa Advanced la Radom - Polonia<span lang=\"ro-RO\"> (</span>4-14 august<span lang=\"ro-RO\">), unde s-a consumat </span>cea de-a XII ediţie a Campionatului Mondial de Acrobaţie<span lang=\"ro-RO\">. Ea a ocupat locul 5 după </span> Franţ<span lang=\"ro-RO\">a</span>, Statel<span lang=\"ro-RO\">e</span> Unite, Rusi<span lang=\"ro-RO\">a</span> şi Ucrain<span lang=\"ro-RO\">a, dar</span> înaintea unor <span lang=\"ro-RO\">competitori cu mare experiență </span>precum Polonia, Marea Britanie, Germania. În clasamentul individual, cel mai bine clasat sportiv al nostru a fost Andrei-Mihai Şerbu, care a ocupat locul 4 cu 7643,67 puncte, aceasta constituind cea mai bună clasare realizată vreodată de un pilot român la o competiţie de gen.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și p</span>lanoriştii Români au participat la cea de-a 34-a ediţie a Campionatului Mondial de Planorism - distanţă care a avut loc în perioada 31 iulie - 13 august la Pociunai - Lituania.<span lang=\"ro-RO\"> La capătul a 7 probe l</span>a clasa 20 de metri - echipaj multiplu, echipa Andreas Kessler - Fernanda Jurcă s-a clasat pe locul 8 din 22 de echipe participante<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></span>\n\n&nbsp;\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b><span lang=\"ro-RO\">BLUE AIR: O nouă rută, </span>Cluj – Birmingham</b></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Blue Air <span lang=\"ro-RO\">și-a</span> extin<span lang=\"ro-RO\">s</span> prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a pe Aeroportul Cluj-Napoca prin deschiderea rutei 6, c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Birmingham – al doilea ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> ca m<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rime din Marea Britanie. Noul zbor <span lang=\"ro-RO\">va avea</span> trei frecven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nale <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zilele de luni, miercuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vineri, din 16 <span lang=\"ro-RO\">d</span>ecembrie 2016. <span lang=\"ro-RO\">Transportatorul român ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput operarea pe Aeroportul Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">din</span> 3 iunie, prin deschiderea rutelor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Liverpool <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dublin. Birmingham este deservit de Blue Air <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti. „Ne bucur<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ne dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> la</span> Cluj-Napoca. Am decis s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fructific<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m aceast<span lang=\"ro-RO\">ă</span> oportunitate c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Birmingham – o destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie atractiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span> at<span lang=\"ro-RO\">â</span>t din punct de vedere turistic, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>t <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de business. Angajamentul nostru pentru pia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a din Transilvania este subliniat de faptul c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncep<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd cu aceast<span lang=\"ro-RO\">ă</span> toamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, Cluj-Napoca devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aselea aeroport unde ne stabilim o baza opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional<span lang=\"ro-RO\">ă</span>” <span lang=\"ro-RO\">- </span>a <span lang=\"ro-RO\">subliniat</span> Gheorghe Răcaru, Director General Blue Air.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">De asemenea compania a anun<span lang=\"ro-RO\">țat lansarea orarului de vară 2017 de la prețuri începând cu 19,99 de euro. Detalii pe la Call Center sau la agențiile partenere.</span></span></span>\n\n&nbsp;\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>RETROMOBIL<span lang=\"ro-RO\">: un calendar bogat\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Retromobil.png\" rel=\"attachment wp-att-5262\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5262\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Retromobil.png\" alt=\"Retromobil\" width=\"960\" height=\"640\" /></a>\n</span></b></span></span></p>\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pasionații de mașini istorice se bucură din plin în această toamnă de un calendar bogat în evenimente. Poate nu ați aflat dar în acest an Retromobil Club România împreună cu partenerii săi au pus la cale în luna iulie Festivalul Retromobil Fest, care a inclus trei evenimente - Retromobil Grand Prix, Fabricat în România și Antebellum. Cele mai încărcate de asemenea reuniuni sunt lunile septembrie și octombrie 2016. Dacă în septembrie au avut sau urmează să se desfășoare competiții și expoziții ca Raliul Carpați Retro, Kronstadt Classic Rally ori Memorialul Giurgiu 1904, în octombrie vor avea loc Raidul Transfăgărășan (1-2 octombrie), Retro Parada Toamnei (15) respectiv prezența la </span>Bucharest Classic Car Show<span lang=\"ro-RO\"> cu stand Retromobil propriu.</span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></span></p>\n<p lang=\"en-US\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BIERTAN: 9 din 22</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul medieval Biertan (Jude<span lang=\"ro-RO\">țul </span>Sibiu<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">a fost postat pe locul 9 într-un top de 22 de </span>„destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii ireale<span lang=\"ro-RO\"> din lume ce trebuie vizitate într-un an sabatic</span>”<span lang=\"ro-RO\">. Clasamentul a fost realizat de către editorii </span>site-ului <span lang=\"ro-RO\">revistei</span> americane Cosmopolitan.<span lang=\"ro-RO\"> Ei au descris astfel localitatea :</span>„Biertan arat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu adev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rat ca un ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> dintr-un film Disney, iar dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> vre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> vede<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mai multe scene de basm, merge<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> descoperi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i biserica fortificat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din localitate”. Biertan, atestat<span lang=\"ro-RO\">ă documentar pentru prima dată în 1224, face parte dintre primele așezări ger</span>m<span lang=\"ro-RO\">ane de sași din Transilvania, iar din 1397 este atestat ca cetate. Aici se regăsește și azi o îmbinare a stilului gotic cu cel al Renașterii. Monumentul este apărat de trei ziduri de incintă cu turnuri și bastioane medievale. Satul care mai are 1000 de locuitori</span> a devenit cunoscut turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor <span lang=\"ro-RO\">contemporani </span>datorit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii fortificate<span lang=\"ro-RO\"> dar și a unei legende. Cetatea, care adăpostește o biserică bine conservată poartă amprenta meșterilor din Viena și Nurnberg, iar amvonul sculptat în piatră la 1500 este opera meșterului Ulrich din Brașov. La rândul ei legenda spune că: </span>so<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii care se certau <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i voiau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> divor<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eze erau <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cetate cu o singur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> lingur<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, o furculi<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, o mas<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, un pat, un scaun <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i erau nevoi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i astfel s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se suporte. Rezultatul? Timp de 300 de ani ar fi existat doar un singur divor<span lang=\"ro-RO\">ț</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n satul Biertan.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">În topul Cosmopolitan, </span></span><span style=\"color: #000000;\">Biertan se afl</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">alături de locuri ca</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Insulele Seychelles, Santorini, Phi Phi Islands (Thailanda), </span><span style=\"color: #000000;\">Bora Bora,</span><span style=\"color: #000000;\"> Burj Khalifa (Dubai), c</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">împurile de lavandă din Provance (Franța), c</span></span><span style=\"color: #262626;\">ascada Angel </span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">(</span></span><span style=\"color: #262626;\">Venezuela</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">), </span></span><span style=\"color: #262626;\">Parcul Național Zhangjiajie (China), stâncile „Cei 12 Apostoli” (Australia), Cinque Terre (Italia)</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #262626;\">Salar de Uyuni (Bolivia), Palau (Micronezia)</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span></p>\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">BREAZA</span><span lang=\"ro-RO\">: Se mișcă roata colorata</span></span></span></strong>\n\n<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Două din cele trei trasee cicloturistice marcate în stațiunea Breaza, cu sprijinul Policolor Automotive, au </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">devenit operaționale. Ele au fost i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">naugurate </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">în cadrul proiectului</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> ”Breaza Cicloturistică” realizat la inițiativa Centrului de informare și promovare turistică Breaza în colaborare cu Asociația <a href=\"https://www.facebook.com/AdevaratiiVeloprieteniRomania/\" target=\"_blank\">Adevăraţii VeloPrieteni România</a>. ”Suntem alături de pasionații de mobilitate</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Of</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">erim soluții pentru tot ce presupune repararea, protecția și vopsirea suprafețelor metalice. Suntem bucuroși să contribuim la marcarea efectivă a traseelor pe care turiștii și fanii pedalatului le vor parcurge mai ușor” -</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">declară Cristian Crăiniceanu, directorul comercial al diviziei Policolor Automotive.</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">T</span>raseul C2, cel mai greu din cele trei - însumează aproape 40 de kilometri pe străzile și dealurile din jurul orașului. El se termin<span lang=\"ro-RO\">ă </span>pe Islazul Mălaiele<span lang=\"ro-RO\"> și traversează printre altele pădurea de </span>fag de pe Dealul Lazului, aflat în nordul oraşului.<span lang=\"ro-RO\"> Traseul C3 include clădiri frumoase cu istorie bogată dar și alei mai puțin cunoscute </span>ale orașului Breaza<span lang=\"ro-RO\">. Traseul C1 va fi finalizat probabil până la sfârșitul lunii septembrie. </span>”Am inaugurat oficial la Breaza două din cele trei trasee cicloturistice<span lang=\"ro-RO\">. Apreci</span>em sprijinul<span lang=\"ro-RO\"> Policolor</span>, cu atât mai mult cu cât în toată România mai avem proiecte asemănătoare doar în Urlați, Călărași și Maramureș. Breaza e<span lang=\"ro-RO\">ste un loc</span> <span lang=\"ro-RO\">încărcat de istorie și plin de povești</span>”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> <span lang=\"ro-RO\">sublinia</span> Mihai Deneș, vicepreședintel<span lang=\"ro-RO\">e</span> Asociației Adevăraţii VeloPrieteni. </span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA</span></span>','Play România a ajuns la Barcelona, EVENIMENTE nr.150','','inherit','closed','closed','','5222-autosave-v1','','','2017-03-07 19:23:21','2017-03-07 17:23:21','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5222-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5264,1,'2017-03-07 19:23:39','2017-03-07 17:23:39','','Cicloturism','','inherit','open','closed','','cicloturism','','','2017-03-07 19:23:39','2017-03-07 17:23:39','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cicloturism.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5265,1,'2017-03-07 19:24:01','2017-03-07 17:24:01','','Ev Blue','','inherit','open','closed','','ev-blue','','','2017-03-07 19:24:01','2017-03-07 17:24:01','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Blue.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5266,1,'2017-03-07 19:24:28','2017-03-07 17:24:28','','Aeroclub echipa','','inherit','open','closed','','aeroclub-echipa','','','2017-03-07 19:24:28','2017-03-07 17:24:28','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Aeroclub-echipa.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5267,1,'2017-03-07 19:24:34','2017-03-07 17:24:34','Asociația cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Asociación de Mediadores Interculturales Rumanos (QUORUM) au promovat țara noastră la Barcelona, prin intermediul platformei multimedia it Play Romania - Descoperă comorile României. La evenimentul găzduit la jumătatea lunii august de Restaurantul Transilvania din Barcelona au fost lansate noi aplicații smartphone de susținere a imaginii turistice și culturale a României. Aplicațiile smartphone Play Romania sunt gratuite și disponibile pe Google Play și App Store.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/ASFSR-Barcelona.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5261\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5261\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/ASFSR-Barcelona.jpg\" alt=\"ASFSR Barcelona\" width=\"700\" height=\"731\" /></a>\r\nDe asemenea, în cadrul parteneriatului semnat în 2014 între asociațiile din cele două țări, delegația română alcătuită din reprezentanți ai localităților Arefu, Agigea, Râmnicu Vâlcea, Județului Bacău, au vizitat comunele Morella și Peniscola. ”Au avut loc schimburi de idei în scopul identificării unor proiecte de bună practică în dezvoltarea locală. O delegația spaniolă va vizita România în cursul lunii octombrie” - ne-a precizat  Marghiol Nicolae, președinte executiv AFSR.\r\n\r\nC. MARIAN\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>Performanțe la competiţii aeriene\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Aeroclub-echipa.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5266\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5266\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Aeroclub-echipa.jpg\" alt=\"Aeroclub echipa\" width=\"480\" height=\"480\" /></a>\r\n</b></span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">La Belluno - Italia, a avut loc, în perioada 12 - 14 august, cea de-a 3-a etapă a Parachute World Cup Series 2016. Sportiva Aeroclubului României Steliana Popa a ocupat locul 5 la categoria seniori - feminin, cu acest rezultat ea situându-se pe locul 2 în clasamentul general după primele trei etape ale competiţiei. Steliana este multiplă campioană naţională de juniori şi de seniori. Ea a terminat ediţia din 2015 a Parachute World Cup Series ocupând locul 2 în clasamentul general. Parachute World Cup Series este organizată sub egida Federaţiei Aeronautice Internaţionale<span lang=\"ro-RO\"> și se desfășoară</span> în 6 etape<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">E</span>chipa României<span lang=\"ro-RO\"> a intrat în concurs </span>cu avionul clasa Advanced la Radom - Polonia<span lang=\"ro-RO\"> (</span>4-14 august<span lang=\"ro-RO\">), unde s-a consumat </span>cea de-a XII ediţie a Campionatului Mondial de Acrobaţie<span lang=\"ro-RO\">. Ea a ocupat locul 5 după </span> Franţ<span lang=\"ro-RO\">a</span>, Statel<span lang=\"ro-RO\">e</span> Unite, Rusi<span lang=\"ro-RO\">a</span> şi Ucrain<span lang=\"ro-RO\">a, dar</span> înaintea unor <span lang=\"ro-RO\">competitori cu mare experiență </span>precum Polonia, Marea Britanie, Germania. În clasamentul individual, cel mai bine clasat sportiv al nostru a fost Andrei-Mihai Şerbu, care a ocupat locul 4 cu 7643,67 puncte, aceasta constituind cea mai bună clasare realizată vreodată de un pilot român la o competiţie de gen.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și p</span>lanoriştii Români au participat la cea de-a 34-a ediţie a Campionatului Mondial de Planorism - distanţă care a avut loc în perioada 31 iulie - 13 august la Pociunai - Lituania.<span lang=\"ro-RO\"> La capătul a 7 probe l</span>a clasa 20 de metri - echipaj multiplu, echipa Andreas Kessler - Fernanda Jurcă s-a clasat pe locul 8 din 22 de echipe participante<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></span>\r\n\r\n&nbsp;\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b><span lang=\"ro-RO\">BLUE AIR: O nouă rută, </span>Cluj – Birmingham\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Blue.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5265\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5265\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Blue.jpg\" alt=\"Ev Blue\" width=\"610\" height=\"376\" /></a>\r\n</b></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Blue Air <span lang=\"ro-RO\">și-a</span> extin<span lang=\"ro-RO\">s</span> prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a pe Aeroportul Cluj-Napoca prin deschiderea rutei 6, c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Birmingham – al doilea ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> ca m<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rime din Marea Britanie. Noul zbor <span lang=\"ro-RO\">va avea</span> trei frecven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nale <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zilele de luni, miercuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vineri, din 16 <span lang=\"ro-RO\">d</span>ecembrie 2016. <span lang=\"ro-RO\">Transportatorul român ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput operarea pe Aeroportul Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">din</span> 3 iunie, prin deschiderea rutelor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Liverpool <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dublin. Birmingham este deservit de Blue Air <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti. „Ne bucur<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ne dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> la</span> Cluj-Napoca. Am decis s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fructific<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m aceast<span lang=\"ro-RO\">ă</span> oportunitate c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Birmingham – o destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie atractiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span> at<span lang=\"ro-RO\">â</span>t din punct de vedere turistic, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>t <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de business. Angajamentul nostru pentru pia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a din Transilvania este subliniat de faptul c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncep<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd cu aceast<span lang=\"ro-RO\">ă</span> toamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, Cluj-Napoca devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aselea aeroport unde ne stabilim o baza opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional<span lang=\"ro-RO\">ă</span>” <span lang=\"ro-RO\">- </span>a <span lang=\"ro-RO\">subliniat</span> Gheorghe Răcaru, Director General Blue Air.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">De asemenea compania a anun<span lang=\"ro-RO\">țat lansarea orarului de vară 2017 de la prețuri începând cu 19,99 de euro. Detalii pe la Call Center sau la agențiile partenere.</span></span></span>\r\n\r\n&nbsp;\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>RETROMOBIL<span lang=\"ro-RO\">: un calendar bogat\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Retromobil.png\" rel=\"attachment wp-att-5262\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5262\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Retromobil.png\" alt=\"Retromobil\" width=\"960\" height=\"640\" /></a>\r\n</span></b></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pasionații de mașini istorice se bucură din plin în această toamnă de un calendar bogat în evenimente. Poate nu ați aflat dar în acest an Retromobil Club România împreună cu partenerii săi au pus la cale în luna iulie Festivalul Retromobil Fest, care a inclus trei evenimente - Retromobil Grand Prix, Fabricat în România și Antebellum. Cele mai încărcate de asemenea reuniuni sunt lunile septembrie și octombrie 2016. Dacă în septembrie au avut sau urmează să se desfășoare competiții și expoziții ca Raliul Carpați Retro, Kronstadt Classic Rally ori Memorialul Giurgiu 1904, în octombrie vor avea loc Raidul Transfăgărășan (1-2 octombrie), Retro Parada Toamnei (15) respectiv prezența la </span>Bucharest Classic Car Show<span lang=\"ro-RO\"> cu stand Retromobil propriu.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BIERTAN: 9 din 22</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul medieval Biertan (Jude<span lang=\"ro-RO\">țul </span>Sibiu<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">a fost postat pe locul 9 într-un top de 22 de </span>„destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii ireale<span lang=\"ro-RO\"> din lume ce trebuie vizitate într-un an sabatic</span>”<span lang=\"ro-RO\">. Clasamentul a fost realizat de către editorii </span>site-ului <span lang=\"ro-RO\">revistei</span> americane Cosmopolitan.<span lang=\"ro-RO\"> Ei au descris astfel localitatea :</span>„Biertan arat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu adev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rat ca un ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> dintr-un film Disney, iar dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> vre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> vede<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mai multe scene de basm, merge<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> descoperi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i biserica fortificat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din localitate”. Biertan, atestat<span lang=\"ro-RO\">ă documentar pentru prima dată în 1224, face parte dintre primele așezări ger</span>m<span lang=\"ro-RO\">ane de sași din Transilvania, iar din 1397 este atestat ca cetate. Aici se regăsește și azi o îmbinare a stilului gotic cu cel al Renașterii. Monumentul este apărat de trei ziduri de incintă cu turnuri și bastioane medievale. Satul care mai are 1000 de locuitori</span> a devenit cunoscut turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor <span lang=\"ro-RO\">contemporani </span>datorit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii fortificate<span lang=\"ro-RO\"> dar și a unei legende. Cetatea, care adăpostește o biserică bine conservată poartă amprenta meșterilor din Viena și Nurnberg, iar amvonul sculptat în piatră la 1500 este opera meșterului Ulrich din Brașov. La rândul ei legenda spune că: </span>so<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii care se certau <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i voiau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> divor<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eze erau <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cetate cu o singur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> lingur<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, o furculi<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, o mas<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, un pat, un scaun <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i erau nevoi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i astfel s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se suporte. Rezultatul? Timp de 300 de ani ar fi existat doar un singur divor<span lang=\"ro-RO\">ț</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n satul Biertan.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">În topul Cosmopolitan, </span></span><span style=\"color: #000000;\">Biertan se afl</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">alături de locuri ca</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Insulele Seychelles, Santorini, Phi Phi Islands (Thailanda), </span><span style=\"color: #000000;\">Bora Bora,</span><span style=\"color: #000000;\"> Burj Khalifa (Dubai), c</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">împurile de lavandă din Provance (Franța), c</span></span><span style=\"color: #262626;\">ascada Angel </span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">(</span></span><span style=\"color: #262626;\">Venezuela</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">), </span></span><span style=\"color: #262626;\">Parcul Național Zhangjiajie (China), stâncile „Cei 12 Apostoli” (Australia), Cinque Terre (Italia)</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #262626;\">Salar de Uyuni (Bolivia), Palau (Micronezia)</span><span style=\"color: #262626;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">BREAZA</span><span lang=\"ro-RO\">: Se mișcă roata colorata\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cicloturism.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5264\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5264\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cicloturism.jpg\" alt=\"Cicloturism\" width=\"1024\" height=\"438\" /></a>\r\n</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Două din cele trei trasee cicloturistice marcate în stațiunea Breaza, cu sprijinul Policolor Automotive, au </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">devenit operaționale. Ele au fost i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">naugurate </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">în cadrul proiectului</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> ”Breaza Cicloturistică” realizat la inițiativa Centrului de informare și promovare turistică Breaza în colaborare cu Asociația <a href=\"https://www.facebook.com/AdevaratiiVeloprieteniRomania/\" target=\"_blank\">Adevăraţii VeloPrieteni România</a>. ”Suntem alături de pasionații de mobilitate</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Of</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">erim soluții pentru tot ce presupune repararea, protecția și vopsirea suprafețelor metalice. Suntem bucuroși să contribuim la marcarea efectivă a traseelor pe care turiștii și fanii pedalatului le vor parcurge mai ușor” -</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">declară Cristian Crăiniceanu, directorul comercial al diviziei Policolor Automotive.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">T</span>raseul C2, cel mai greu din cele trei - însumează aproape 40 de kilometri pe străzile și dealurile din jurul orașului. El se termin<span lang=\"ro-RO\">ă </span>pe Islazul Mălaiele<span lang=\"ro-RO\"> și traversează printre altele pădurea de </span>fag de pe Dealul Lazului, aflat în nordul oraşului.<span lang=\"ro-RO\"> Traseul C3 include clădiri frumoase cu istorie bogată dar și alei mai puțin cunoscute </span>ale orașului Breaza<span lang=\"ro-RO\">. Traseul C1 va fi finalizat probabil până la sfârșitul lunii septembrie. </span>”Am inaugurat oficial la Breaza două din cele trei trasee cicloturistice<span lang=\"ro-RO\">. Apreci</span>em sprijinul<span lang=\"ro-RO\"> Policolor</span>, cu atât mai mult cu cât în toată România mai avem proiecte asemănătoare doar în Urlați, Călărași și Maramureș. Breaza e<span lang=\"ro-RO\">ste un loc</span> <span lang=\"ro-RO\">încărcat de istorie și plin de povești</span>”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> <span lang=\"ro-RO\">sublinia</span> Mihai Deneș, vicepreședintel<span lang=\"ro-RO\">e</span> Asociației Adevăraţii VeloPrieteni. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA</span></span>','Play România a ajuns la Barcelona, EVENIMENTE nr.150','','inherit','closed','closed','','5222-revision-v1','','','2017-03-07 19:24:34','2017-03-07 17:24:34','',5222,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5222-revision-v1/',0,'revision','',0),(5268,1,'2017-03-07 19:25:49','2017-03-07 17:25:49','','Hilton 029','','inherit','open','closed','','hilton-029','','','2017-03-07 19:25:49','2017-03-07 17:25:49','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5269,1,'2017-03-07 19:26:05','2017-03-07 17:26:05','','Hilton West5','','inherit','open','closed','','hilton-west5','','','2017-03-07 19:26:05','2017-03-07 17:26:05','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5270,1,'2017-03-07 19:26:18','2017-03-07 17:26:18','','Olanesti 1','','inherit','open','closed','','olanesti-1','','','2017-03-07 19:26:18','2017-03-07 17:26:18','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5271,1,'2017-03-07 19:26:30','2017-03-07 17:26:30','','Olanesti 3','','inherit','open','closed','','olanesti-3','','','2017-03-07 19:26:30','2017-03-07 17:26:30','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-3.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5272,1,'2017-03-07 19:26:32','2017-03-07 17:26:32','<strong>ȘI HILTON DAR ȘI REZIDOR VOR MAI MULT\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5268\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5268\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg\" alt=\"Hilton 029\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n</strong>\n\nÎn urmă cu vreo 5 ani erau doar enunțuri și intenții. Azi au devenit realitate. După Accor alte branduri internaționale - ca Rezidor și Hilton - pleacă în țară unde vor deschide noi hoteluri sub branduri clasice sau inovative. Este un semn că turismul românesc va crește, cel puțin în ceea ce privește numărul vizitatorilor.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5269\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5269\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg\" alt=\"Hilton West5\" width=\"800\" height=\"600\" /></a>\n\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza se transformă</strong>\n\nLanțul internațional Hilton face o nouă ”captură” în familia brandului DoubleTree by Hilton. Potrivit ultimelor informații hotelul City Plaza din Cluj-Napoca (5 stele), se va afilia acestui concept. Unitatea dispune de 85 de camere și apartamente situate pe cinci niveluri, de restaurante, săli de conferințe, dar și de un centru de relaxare cu piscină, sală de fitness, jacuzzi și saună finlandeză. Activitatea lui este asigurată de circa 80 de angajați.\n„Anul acesta City Plaza a intrat într-un proces general de renovare, care se deruleaza în mai multe etape. Aceste lucrări de renovare nu vor afecta în vreun fel calendarul de evenimente programate la City Plaza. Vom amenaja de asemenea o nouă sală de evenimente și un bar“ - a declarat Dafina Suciu, marketing manager la City Plaza. Hotelul, care anul trecut a avut un grad de ocupare de 72% și a înregistrat o cifră de afaceri de peste 11 milioane de lei -, este deținut de omul de afaceri Laurențiu Russo.\n\n<strong>OLĂNEȘTI:  Investitie de 5,5 milioane de euro\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5270\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5270\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg\" alt=\"Olanesti 1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n</strong>\n\nÎn această vară a intrat în circuitul turistic în stațiunea Băile Olanești  cel mai mare centru wellness din regiune. Complexul TISA Spa Resort a fost susținut de o investiție demarată în 2014, de circa 5,5 milioane euro, cofinanțată prin fonduri europene. Centrul de sănătate include piscine de înot, piscine ludice, jacuzzi-uri exterioare, piscine pentru copii, tobogane, saune. De asemenea este dotat cu hammam, baie de abur, salină, locuri de joacă, cu un spa herbal Casa Naturii, sală de fitness Technogym, zone de relaxare, baruri și terase și un meniu de tratamente spa.\n\n<strong>BRAȘOV: Pronostic Radisson Blu</strong>\n\nRezidor Group, care este poziționat în București cu 2 branduri - Radisson Blu și Park Inn by Radisson, a anunțat prin reprezentanții săi regionali că se va extinde pe piața locală din orașe de peste 200.000 de locuitori. Primul dintre acestea va fi Brașovul. De asemenea și grupul Hilton vânează un spațiu pentru o investiție în vecinătatea Bisericii Negre din centrul orașului. Arno Schwalie, area vice president pentru Europa Centrală și de Sud în cadrul The Rezidor Hotel Group a declarat că „România este o piață importantă pentru grupul Rezidor. Observăm că țara dezvoltă legături de business tot mai strânse cu țări precum Austria și Germania. Cred că potențialul unor orașe de provincie este în creștere, și mă refer la centre urbane precum Brașov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanța, Timișoara, Craiova sau Arad”.\nConform informațiilor din piață investiția va fi derulată de compania Tresor Com, controlată de familia Neamțu din Brașov. Aceasta va dezvolta o unitate de 5 stele sub brandul Radisson Blu vizavi de primăria orașului, pe Bulevardul Eroilor, nr. 23. Piața brașoveană este, surprinzător, aproape goală la acest nivel singurul hotel clasificat la 5 stele (și acesta parțial) fiind Aro Palace, controlat de SIF Transilvania.\n\n<strong>PARIS: ACCOR a preluat FRHI\n</strong>\nAccorHotels a anunțat achiziționarea FRHI Hotels &amp; Resorts și a prestigioaselor sale branduri hoteliere: Fairmont, Raffles și Swissotel. Rețeaua globală AccorHotels se îmbogățește astfel cu un portofoliu de mărci  printre care: The Savoy din Londra, Raffles Singapore, Fairmont San Francisco, New York Plaza, Fairmont Le Château Frontenac din Quebec City și Le Royal Monceau Raffles Paris. Tranzacția poziționează AccorHotels ca jucător-lider pe piața globală a hotelurilor de lux, îi consolidează potențialul de creștere pe termen lung. Asocierea cu Qatar Investment Authority (QIA) și Kingdom Holding Company (KHC) a cuprins o plată în numerar de 840 milioane de dolari și o emisiune de 46,7 milioane de acțiuni AccorHotels, în schimbul acțiunilor FRHI. Ali Bouzarif și Aziz Aluthman Fakhroo (QIA) și Sarmad Zok (KHC) s-au alăturat Consiliului de Administrație al AccorHotels.\nFRHI Hotels &amp; Resorts cuprinde 154 de unități hoteliere și totalizează 56.000 de camere în 34 de țări de pe cinci continente. Majoritatea hotelurilor sunt operate sub contracte de management pe termen lung, cu o durată medie de 30 de ani. 45.000 de angajați lucrează în serviciul brandurilor Fairmont, Raffles și Swissôtel în întreaga lume.\n\n<strong>ANGELA SIMION, ION BADEA &amp; ALEX BARBU</strong>\n\n+ Sigla Five star hospitality','Si Hilton dar si Rezidor vor mai mult, INDUSTRIE HOTELIERA nr.150','','inherit','closed','closed','','5225-autosave-v1','','','2017-03-07 19:26:32','2017-03-07 17:26:32','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5225-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5273,1,'2017-03-07 19:26:41','2017-03-07 17:26:41','<strong>ȘI HILTON DAR ȘI REZIDOR VOR MAI MULT\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5268\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5268\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-029.jpg\" alt=\"Hilton 029\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nÎn urmă cu vreo 5 ani erau doar enunțuri și intenții. Azi au devenit realitate. După Accor alte branduri internaționale - ca Rezidor și Hilton - pleacă în țară unde vor deschide noi hoteluri sub branduri clasice sau inovative. Este un semn că turismul românesc va crește, cel puțin în ceea ce privește numărul vizitatorilor.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5269\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5269\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hilton-West5.jpg\" alt=\"Hilton West5\" width=\"800\" height=\"600\" /></a>\r\n\r\n<strong>CLUJ NAPOCA: City Plaza se transformă</strong>\r\n\r\nLanțul internațional Hilton face o nouă ”captură” în familia brandului DoubleTree by Hilton. Potrivit ultimelor informații hotelul City Plaza din Cluj-Napoca (5 stele), se va afilia acestui concept. Unitatea dispune de 85 de camere și apartamente situate pe cinci niveluri, de restaurante, săli de conferințe, dar și de un centru de relaxare cu piscină, sală de fitness, jacuzzi și saună finlandeză. Activitatea lui este asigurată de circa 80 de angajați.\r\n„Anul acesta City Plaza a intrat într-un proces general de renovare, care se deruleaza în mai multe etape. Aceste lucrări de renovare nu vor afecta în vreun fel calendarul de evenimente programate la City Plaza. Vom amenaja de asemenea o nouă sală de evenimente și un bar“ - a declarat Dafina Suciu, marketing manager la City Plaza. Hotelul, care anul trecut a avut un grad de ocupare de 72% și a înregistrat o cifră de afaceri de peste 11 milioane de lei -, este deținut de omul de afaceri Laurențiu Russo.\r\n\r\n<strong>OLĂNEȘTI:  Investitie de 5,5 milioane de euro\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5270\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5270\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-1.jpg\" alt=\"Olanesti 1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\nÎn această vară a intrat în circuitul turistic în stațiunea Băile Olanești  cel mai mare centru wellness din regiune. Complexul TISA Spa Resort a fost susținut de o investiție demarată în 2014, de circa 5,5 milioane euro, cofinanțată prin fonduri europene. Centrul de sănătate include piscine de înot, piscine ludice, jacuzzi-uri exterioare, piscine pentru copii, tobogane, saune. De asemenea este dotat cu hammam, baie de abur, salină, locuri de joacă, cu un spa herbal Casa Naturii, sală de fitness Technogym, zone de relaxare, baruri și terase și un meniu de tratamente spa.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5271\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5271\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Olanesti-3.jpg\" alt=\"Olanesti 3\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\n<strong>BRAȘOV: Pronostic Radisson Blu</strong>\r\n\r\nRezidor Group, care este poziționat în București cu 2 branduri - Radisson Blu și Park Inn by Radisson, a anunțat prin reprezentanții săi regionali că se va extinde pe piața locală din orașe de peste 200.000 de locuitori. Primul dintre acestea va fi Brașovul. De asemenea și grupul Hilton vânează un spațiu pentru o investiție în vecinătatea Bisericii Negre din centrul orașului. Arno Schwalie, area vice president pentru Europa Centrală și de Sud în cadrul The Rezidor Hotel Group a declarat că „România este o piață importantă pentru grupul Rezidor. Observăm că țara dezvoltă legături de business tot mai strânse cu țări precum Austria și Germania. Cred că potențialul unor orașe de provincie este în creștere, și mă refer la centre urbane precum Brașov, Cluj-Napoca, Sibiu, Constanța, Timișoara, Craiova sau Arad”.\r\nConform informațiilor din piață investiția va fi derulată de compania Tresor Com, controlată de familia Neamțu din Brașov. Aceasta va dezvolta o unitate de 5 stele sub brandul Radisson Blu vizavi de primăria orașului, pe Bulevardul Eroilor, nr. 23. Piața brașoveană este, surprinzător, aproape goală la acest nivel singurul hotel clasificat la 5 stele (și acesta parțial) fiind Aro Palace, controlat de SIF Transilvania.\r\n\r\n<strong>PARIS: ACCOR a preluat FRHI\r\n</strong>\r\nAccorHotels a anunțat achiziționarea FRHI Hotels &amp; Resorts și a prestigioaselor sale branduri hoteliere: Fairmont, Raffles și Swissotel. Rețeaua globală AccorHotels se îmbogățește astfel cu un portofoliu de mărci  printre care: The Savoy din Londra, Raffles Singapore, Fairmont San Francisco, New York Plaza, Fairmont Le Château Frontenac din Quebec City și Le Royal Monceau Raffles Paris. Tranzacția poziționează AccorHotels ca jucător-lider pe piața globală a hotelurilor de lux, îi consolidează potențialul de creștere pe termen lung. Asocierea cu Qatar Investment Authority (QIA) și Kingdom Holding Company (KHC) a cuprins o plată în numerar de 840 milioane de dolari și o emisiune de 46,7 milioane de acțiuni AccorHotels, în schimbul acțiunilor FRHI. Ali Bouzarif și Aziz Aluthman Fakhroo (QIA) și Sarmad Zok (KHC) s-au alăturat Consiliului de Administrație al AccorHotels.\r\nFRHI Hotels &amp; Resorts cuprinde 154 de unități hoteliere și totalizează 56.000 de camere în 34 de țări de pe cinci continente. Majoritatea hotelurilor sunt operate sub contracte de management pe termen lung, cu o durată medie de 30 de ani. 45.000 de angajați lucrează în serviciul brandurilor Fairmont, Raffles și Swissôtel în întreaga lume.\r\n\r\n<strong>ANGELA SIMION, ION BADEA &amp; ALEX BARBU</strong>\r\n\r\n+ Sigla Five star hospitality','Si Hilton dar si Rezidor vor mai mult, INDUSTRIE HOTELIERA nr.150','','inherit','closed','closed','','5225-revision-v1','','','2017-03-07 19:26:41','2017-03-07 17:26:41','',5225,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5225-revision-v1/',0,'revision','',0),(5274,1,'2017-03-07 19:28:02','2017-03-07 17:28:02','','Sici 628','','inherit','open','closed','','sici-628','','','2017-03-07 19:28:02','2017-03-07 17:28:02','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5275,1,'2017-03-07 19:30:10','2017-03-07 17:30:10','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cuvintele lui Pindar te incită să cauți ”ce anume” a produs această revelație căci orașul contemporan pare înscris în rama banalității universale a turismului: culoare locală, istorie, oameni și tradiții, mese copioase, suveniruri. </span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">T<span lang=\"ro-RO\">otuși, acel ”ceva” este atât de pregnant încât te </span>va<span lang=\"ro-RO\"> fermeca. </span>C<span lang=\"ro-RO\">u nici 60.000 de locuitori</span> Agrigento<span lang=\"ro-RO\"> ofertă vizitatorilor </span>p<span lang=\"ro-RO\">o</span>pasuri <span lang=\"ro-RO\">regal</span>e. C<span lang=\"ro-RO\">ăci pe ”</span>T<span lang=\"ro-RO\">ărâmul Zeilor” se află minuni ale lumii antice ale căror origini se regăsesc începând cu sfârșitul secolului al VI-lea îna</span>in<span lang=\"ro-RO\">te de Cristos!\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5274\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5274\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg\" alt=\"Sici 628\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Templul lui Giove - un magnet</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Nici nu îți imaginezi când ajungi în Sicilia că vei avea parte de ”Valea Templelor”. Complexul muzeal de la Selinunte (sau Valea pătrunjelului sălbatic) se vede de la distanță iar siluetele elegante ale diferitelor temple se ridică spre cer din pământul cărămiziu-roșcat. Pentru ca să intri măcar într-o parte dintre ele îți trebuie cel puțin o jumătate de zi pentru a străbate calm aleile pietruite ale orașului antic și a contempla volume arhitectonice conservate generos în timp. Sigur, restauratorii au muncit cu devotament pentru a păstra mari fragmente ale civilizațiilor greacă și romană. De oriunde ai începe vizita vei fi atras ca de un magnet de Templul lui Giove (Templul lui Zeus Olimpianul) cel mai impunător din acest ansamblu monumental. Specialiștii îl consideră a fi cel mai mare templu doric al lumii antice. Minunatele sale fresce erau susținute de ”atlanți” - oamenii-coloană. De altfel unul dintre ei se odihnește într-o vale acoperită de pătrunjel verde. E vorba doar de o copie decorativă, originalul fiind protejat și conservat în spațiile Muzeului regional de arhelologie găzduit de Mănăstirea San Nicola. Templele păstrate până azi, mai mult sau mai puțin întregi, au povești proprii. Cel al lui Jupiter este neterminat, al lui Hercules este în vecinătate, din cel al Junonei susținut de 35 de coloane au rămas doar 25. Restul clădirii pare aproape intact. Și Altarul de sacrificiu e purtător de legende. Cele 4 coloane antice marchează stinghere parcă, locul unde se înălța Templul Dioscurilor (celebrii frați Castor și Polux). Însă imaginea care ”punctează” în obiectivele aparatelor de fotografiat este cea oferită de Templul Concordiei. El domină de pe vârful unui mic deal, un spațiu natural, iar cele 34 de coloane parcă susțin linia orizontului. Toate par a semăna cu o proclamație a nemuririi. </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Valea Fermecată - Patrimoniu UNESCO</span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe această Via Sacra se află și Templul Demetrei, mama Persefonei, răpită de </span>H<span lang=\"ro-RO\">ades și dusă în lumea subpământeană, de dincolo. Fiecare zonă a Complexului monumental de la Agrigento te poartă prin istorie dar și printre vestigiile lăsate de greci, arabi, cartaginezi, romani etc. Dacă vă mai rămâne o rezervă de timp merită să vă îndreptați și spre Grădina de la Kolimbetra, zonă protejată de Fondul de Mediu Italian. Aleile bine organizate sunt umbrite de livezile de citrice, sălcii, plopi</span>,<span lang=\"ro-RO\"> tamari</span>ni etc<span lang=\"ro-RO\">. Ele sunt irigate după tehnicile utilizate </span>de c<span lang=\"ro-RO\">ătre vechile populațiile arabe.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Valea Templelor, denumită și Valea Frumoasă ori Valea Fermecată, este recomandată drept unul dintre cele mai fascinante itinerarii arheologice din Sicilia. Monumentele de aici au fost edificate pe ruinele cunoscutei colonii grecești de la Akragos. Tot complexul face parte din patrimoniul UNESCO. Orașul contemporan este departe de gloria istorică, fiind dominat de blocuri cu linii muncitorești, de o populație îmbătrânită care ține cu dinții de vechile tradiții și întâlnirile de după-amiază din piața centrală. Privit din altă perspectivă Agrigento pare monumental, fiind cocoțat pe stânci și înconjurat de prăpăstii și conectat la civilizație de lungi viaducte, poduri și autostrăzi. Construcția unora dintre ele, asta ca să se știe că nu suntem singurii din lume, s-a oprit la jumătate chiar deasupra unor prăpăstii. Altele stau suspendate și neconectate deoarece măsurătorile se pare au fost greșite cu câțiva metri. Gurile rele spun că ar fi mâna mafiei. Iar noi ce să mai zicem: fiecare cu mafioții lui din... drumuri și poduri.</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Pirandello și 24.000 de documente</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar din acest loc se trage renumitul filosof antic Empedocle. Tot aici a văzut lumina zilei celebrul dramaturg italian Luigi Pirandello. În urmă cu câțiva ani autoritățile locale s-au gândit să diversifice oferta culturală și turistică a orașului prin crearea unui nou punct de atracție - Casa Memorială Pirandello. Merită să vedeți muzeul amplasat pe o colină a orașului într-o casă cu două etaje ce trimite la arhitectura secolului XVIII. Curatorii instituției s-au aplecat cu mult devotament și aplicație pentru a ”repatria” în incinta casei familiei tot ceea ce s-a putut recupera și valorifica din moștenirea pirandeliană: manuscrise, scrisori, cărți, fotografii, acte fiscale, obiecte personale, mobilier. Parcurgând sălile descoperi o parte dintre cele mai relevante documente. Două dintre obiecte, cu o valoare inestimabilă sunt Marele Colan al Academiei Regale Italiene, ce i-a fost decernat în 1929 cu ocazia acordării titlului de Academician, respectiv un vas antic grecesc, foarte vechi ”Kelebe” ce datează din perioada 470-460 înainte de Cristos. Moștenit de la tatăl său în 1924 acesta a devenit urnă funerară, cenușa scriitorului fiind adăpostită în el conform dorinței acestuia. Monumentul simbolic al lui Pirandello - creat în 1961 de sculptorul Marino Mazzacurati -, e amenajat sub pinul singuratic din apropierea casei. Un spațiu foarte frecventat al Muzeului îl constituie Biblioteca dramaturgului. Ea reunește 24.000 de documente originale din toate domeniile artei: teatru, film, reviste de specialitate, scrisori ale unor personalități culturale, fotografii cu portrete feminine ce trimit spre povești de dragoste, dar și o sală de conferințe modern echipată, unde se organizează diverse evenimente culturale.</span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">D</span>in anul 1952 casa natal<span lang=\"ro-RO\">ă, strada și parcul în care este amplasată au fost declarate parte a Patrimoniului național și au intrat în posesia Regiunii Sicilia. După ce străbați acest spațiu cultural simți nevoia să recitești ”Căruța cu paiațe” sau ”Să-i îmbrăcăm pe cei goi !”. Prea multe șanse de a vedea aceste piese jucate pe scenele teatrelor noastre nu se întrevăd la orizont. Deși Pirandello era un favorit al regizorilor și actorilor români înainte de </span>‘<span lang=\"ro-RO\">89. Dar asta-i o altă poveste!</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>DOINA CONSTANTINESCU</strong> </span></p>','Agrigento - cel mai frumos dintre orașele muritorilor, MAPAMOND 1 nr.150','','inherit','closed','closed','','5227-autosave-v1','','','2017-03-07 19:30:10','2017-03-07 17:30:10','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5227-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5276,1,'2017-03-07 19:49:46','2017-03-07 17:49:46','','Sici 628','','inherit','open','closed','','sici-628-2','','','2017-03-07 19:49:46','2017-03-07 17:49:46','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5277,1,'2017-03-07 19:49:47','2017-03-07 17:49:47','','Sici 634','','inherit','open','closed','','sici-634','','','2017-03-07 19:49:47','2017-03-07 17:49:47','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-634.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5278,1,'2017-03-07 19:49:48','2017-03-07 17:49:48','','Sici 657','','inherit','open','closed','','sici-657','','','2017-03-07 19:49:48','2017-03-07 17:49:48','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-657.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5279,1,'2017-03-07 19:49:49','2017-03-07 17:49:49','','Sici Pirandello 588','','inherit','open','closed','','sici-pirandello-588','','','2017-03-07 19:49:49','2017-03-07 17:49:49','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-Pirandello-588.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5280,1,'2017-03-07 19:49:49','2017-03-07 17:49:49','','Sici Pirandello 596','','inherit','open','closed','','sici-pirandello-596','','','2017-03-07 19:49:49','2017-03-07 17:49:49','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-Pirandello-596.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5281,1,'2017-03-07 19:49:50','2017-03-07 17:49:50','','Sicilia 372','','inherit','open','closed','','sicilia-372','','','2017-03-07 19:49:50','2017-03-07 17:49:50','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sicilia-372.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5282,1,'2017-03-07 19:49:51','2017-03-07 17:49:51','','Sicilia Pirandello 350','','inherit','open','closed','','sicilia-pirandello-350','','','2017-03-07 19:49:51','2017-03-07 17:49:51','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sicilia-Pirandello-350.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5283,1,'2017-03-07 19:49:52','2017-03-07 17:49:52','','Sicilia Pirandello344','','inherit','open','closed','','sicilia-pirandello344','','','2017-03-07 19:49:52','2017-03-07 17:49:52','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sicilia-Pirandello344.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5284,1,'2017-03-07 19:50:07','2017-03-07 17:50:07','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cuvintele lui Pindar te incită să cauți ”ce anume” a produs această revelație căci orașul contemporan pare înscris în rama banalității universale a turismului: culoare locală, istorie, oameni și tradiții, mese copioase, suveniruri. </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">T<span lang=\"ro-RO\">otuși, acel ”ceva” este atât de pregnant încât te </span>va<span lang=\"ro-RO\"> fermeca. </span>C<span lang=\"ro-RO\">u nici 60.000 de locuitori</span> Agrigento<span lang=\"ro-RO\"> ofertă vizitatorilor </span>p<span lang=\"ro-RO\">o</span>pasuri <span lang=\"ro-RO\">regal</span>e. C<span lang=\"ro-RO\">ăci pe ”</span>T<span lang=\"ro-RO\">ărâmul Zeilor” se află minuni ale lumii antice ale căror origini se regăsesc începând cu sfârșitul secolului al VI-lea îna</span>in<span lang=\"ro-RO\">te de Cristos!\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5274\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5274\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Sici-628.jpg\" alt=\"Sici 628\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Templul lui Giove - un magnet</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Nici nu îți imaginezi când ajungi în Sicilia că vei avea parte de ”Valea Templelor”. Complexul muzeal de la Selinunte (sau Valea pătrunjelului sălbatic) se vede de la distanță iar siluetele elegante ale diferitelor temple se ridică spre cer din pământul cărămiziu-roșcat. Pentru ca să intri măcar într-o parte dintre ele îți trebuie cel puțin o jumătate de zi pentru a străbate calm aleile pietruite ale orașului antic și a contempla volume arhitectonice conservate generos în timp. Sigur, restauratorii au muncit cu devotament pentru a păstra mari fragmente ale civilizațiilor greacă și romană. De oriunde ai începe vizita vei fi atras ca de un magnet de Templul lui Giove (Templul lui Zeus Olimpianul) cel mai impunător din acest ansamblu monumental. Specialiștii îl consideră a fi cel mai mare templu doric al lumii antice. Minunatele sale fresce erau susținute de ”atlanți” - oamenii-coloană. De altfel unul dintre ei se odihnește într-o vale acoperită de pătrunjel verde. E vorba doar de o copie decorativă, originalul fiind protejat și conservat în spațiile Muzeului regional de arhelologie găzduit de Mănăstirea San Nicola. Templele păstrate până azi, mai mult sau mai puțin întregi, au povești proprii. Cel al lui Jupiter este neterminat, al lui Hercules este în vecinătate, din cel al Junonei susținut de 35 de coloane au rămas doar 25. Restul clădirii pare aproape intact. Și Altarul de sacrificiu e purtător de legende. Cele 4 coloane antice marchează stinghere parcă, locul unde se înălța Templul Dioscurilor (celebrii frați Castor și Polux). Însă imaginea care ”punctează” în obiectivele aparatelor de fotografiat este cea oferită de Templul Concordiei. El domină de pe vârful unui mic deal, un spațiu natural, iar cele 34 de coloane parcă susțin linia orizontului. Toate par a semăna cu o proclamație a nemuririi.\r\n</span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5276,5277,5278,5279,5280,5281,5282,5283\"]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Valea Fermecată - Patrimoniu UNESCO</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe această Via Sacra se află și Templul Demetrei, mama Persefonei, răpită de </span>H<span lang=\"ro-RO\">ades și dusă în lumea subpământeană, de dincolo. Fiecare zonă a Complexului monumental de la Agrigento te poartă prin istorie dar și printre vestigiile lăsate de greci, arabi, cartaginezi, romani etc. Dacă vă mai rămâne o rezervă de timp merită să vă îndreptați și spre Grădina de la Kolimbetra, zonă protejată de Fondul de Mediu Italian. Aleile bine organizate sunt umbrite de livezile de citrice, sălcii, plopi</span>,<span lang=\"ro-RO\"> tamari</span>ni etc<span lang=\"ro-RO\">. Ele sunt irigate după tehnicile utilizate </span>de c<span lang=\"ro-RO\">ătre vechile populațiile arabe.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Valea Templelor, denumită și Valea Frumoasă ori Valea Fermecată, este recomandată drept unul dintre cele mai fascinante itinerarii arheologice din Sicilia. Monumentele de aici au fost edificate pe ruinele cunoscutei colonii grecești de la Akragos. Tot complexul face parte din patrimoniul UNESCO. Orașul contemporan este departe de gloria istorică, fiind dominat de blocuri cu linii muncitorești, de o populație îmbătrânită care ține cu dinții de vechile tradiții și întâlnirile de după-amiază din piața centrală. Privit din altă perspectivă Agrigento pare monumental, fiind cocoțat pe stânci și înconjurat de prăpăstii și conectat la civilizație de lungi viaducte, poduri și autostrăzi. Construcția unora dintre ele, asta ca să se știe că nu suntem singurii din lume, s-a oprit la jumătate chiar deasupra unor prăpăstii. Altele stau suspendate și neconectate deoarece măsurătorile se pare au fost greșite cu câțiva metri. Gurile rele spun că ar fi mâna mafiei. Iar noi ce să mai zicem: fiecare cu mafioții lui din... drumuri și poduri.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Pirandello și 24.000 de documente</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar din acest loc se trage renumitul filosof antic Empedocle. Tot aici a văzut lumina zilei celebrul dramaturg italian Luigi Pirandello. În urmă cu câțiva ani autoritățile locale s-au gândit să diversifice oferta culturală și turistică a orașului prin crearea unui nou punct de atracție - Casa Memorială Pirandello. Merită să vedeți muzeul amplasat pe o colină a orașului într-o casă cu două etaje ce trimite la arhitectura secolului XVIII. Curatorii instituției s-au aplecat cu mult devotament și aplicație pentru a ”repatria” în incinta casei familiei tot ceea ce s-a putut recupera și valorifica din moștenirea pirandeliană: manuscrise, scrisori, cărți, fotografii, acte fiscale, obiecte personale, mobilier. Parcurgând sălile descoperi o parte dintre cele mai relevante documente. Două dintre obiecte, cu o valoare inestimabilă sunt Marele Colan al Academiei Regale Italiene, ce i-a fost decernat în 1929 cu ocazia acordării titlului de Academician, respectiv un vas antic grecesc, foarte vechi ”Kelebe” ce datează din perioada 470-460 înainte de Cristos. Moștenit de la tatăl său în 1924 acesta a devenit urnă funerară, cenușa scriitorului fiind adăpostită în el conform dorinței acestuia. Monumentul simbolic al lui Pirandello - creat în 1961 de sculptorul Marino Mazzacurati -, e amenajat sub pinul singuratic din apropierea casei. Un spațiu foarte frecventat al Muzeului îl constituie Biblioteca dramaturgului. Ea reunește 24.000 de documente originale din toate domeniile artei: teatru, film, reviste de specialitate, scrisori ale unor personalități culturale, fotografii cu portrete feminine ce trimit spre povești de dragoste, dar și o sală de conferințe modern echipată, unde se organizează diverse evenimente culturale.</span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">D</span>in anul 1952 casa natal<span lang=\"ro-RO\">ă, strada și parcul în care este amplasată au fost declarate parte a Patrimoniului național și au intrat în posesia Regiunii Sicilia. După ce străbați acest spațiu cultural simți nevoia să recitești ”Căruța cu paiațe” sau ”Să-i îmbrăcăm pe cei goi !”. Prea multe șanse de a vedea aceste piese jucate pe scenele teatrelor noastre nu se întrevăd la orizont. Deși Pirandello era un favorit al regizorilor și actorilor români înainte de </span>‘<span lang=\"ro-RO\">89. Dar asta-i o altă poveste!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>DOINA CONSTANTINESCU</strong> </span></p>','Agrigento - cel mai frumos dintre orașele muritorilor, MAPAMOND 1 nr.150','','inherit','closed','closed','','5227-revision-v1','','','2017-03-07 19:50:07','2017-03-07 17:50:07','',5227,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5227-revision-v1/',0,'revision','',0),(5285,1,'2017-03-07 19:52:41','2017-03-07 17:52:41','','Creta 213','','inherit','open','closed','','creta-213','','','2017-03-07 19:52:41','2017-03-07 17:52:41','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5286,1,'2017-03-07 19:52:55','2017-03-07 17:52:55','','Creta 204','','inherit','open','closed','','creta-204','','','2017-03-07 19:52:55','2017-03-07 17:52:55','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5287,1,'2017-03-07 19:53:18','2017-03-07 17:53:18','','Creta 204','','inherit','open','closed','','creta-204-2','','','2017-03-07 19:53:18','2017-03-07 17:53:18','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5288,1,'2017-03-07 19:53:20','2017-03-07 17:53:20','','Creta 213','','inherit','open','closed','','creta-213-2','','','2017-03-07 19:53:20','2017-03-07 17:53:20','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5289,1,'2017-03-07 19:53:21','2017-03-07 17:53:21','','Creta 238','','inherit','open','closed','','creta-238','','','2017-03-07 19:53:21','2017-03-07 17:53:21','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-238.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5290,1,'2017-03-07 19:53:22','2017-03-07 17:53:22','','Creta 260','','inherit','open','closed','','creta-260','','','2017-03-07 19:53:22','2017-03-07 17:53:22','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-260.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5291,1,'2017-03-07 19:53:22','2017-03-07 17:53:22','Fără îndoială cretanii trebuie să-i mulțumească lui Cervantes. Pentru că luptele lui Don Quijote cu morile de vânt au dus la creșterea celebrității lor. Să le mulțumească și celor care au creat legendele nemuritoare ale Olimpului printre care și lui Zeus, ce s-ar fi născut chiar într-o peșteră din Creta.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5285\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5285\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg\" alt=\"Creta 213\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n\nFără îndoială mai trebuie să le mulțumească cultivatorilor de portocali și măslini. Dar și măgarilor și asinilor. În egală măsură. Și veți vedea și de ce! Cunoscătorii cred că \"Dumnezeu pare să-și fi dat examenul de licență atunci când a făcut Creta\". Ca orice creator care se respectă, stăpânul Olimpului tatăl Zeilor și al muritorilor, unicul Zeus, are pe această insulă celebră, leagăn al unor civilizații milenare, mai multe ”reședințe” montane. În orice stațiune din Creta te vei afla una dintre primele propuneri constă în vizitarea ”Peșterii lui Zeus”.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5286\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5286\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg\" alt=\"Creta 204\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n\n<strong>Ce a descoperit Demargne!</strong>\n\nAșa că turiști devotați Eladei și mari fani ai lui Zeus ne-am îndreptat și noi spre Psyhro Cave, peșteră cunoscută și sub numele de Diktaion Antron, aflată în nord-estul Muntelui Sarakinos, la o altitudine de 1025 de metri. Pînă acolo am străbătut un drum care șerpuiește printre sate și mori de vânt amplasate până pe platoul Lasithi. În mai multe locuri s-au construit mici taverne, semn că business-ul merge, încojurate de mori de vânt ce asigură o parte din energia electrică a localurilor. O cafea, un popas fotografic. Timp în care poți lenevi sau ”digitaliza” câteva dintre dintre cele aproximativ 10.000 de mori de vânt, multe nefuncționale azi. Ghidul nu scapă ocazia să ne spună că în anumite zone ele vor fi refăcute cu ajutorul unor finanțări europene. Ca multe altele și această poveste este un fascinant amestec de adevăr istoric și mitologie. Să punem în mișcare adevărul: peștera a fost descoperită întâmplător de către localnici prin 1883. După aceea au fost atrași în valuri arheologi faimoși ai vremii. Săpăturile făcute au scos la lumină pe lângă artefacte cu o valoare culturală deosebită și povestea peșterii căci în interiorul său s-a descoperit un altar pentru ofrande. Printre obiecte se numără statuete și vase de cult datând din anii 1800 înainte de Cristos. În 1897 arheologul francez Joseph Demargne semnala existența unei diademe de aur, a cărei descriere o face în însemnările sale, dar despre care în prezent nu se mai știe nimic. Probabil, undeva, ea dă valoare excepțională unei colecții private. Și dacă locul este închinat venerării lui Zeus, să facem un popas și în mitologie. Rhea fugind din calea lui Kronos, care-și devora urmașii s-ar fi ascuns în această peșteră unde l-a născut pe Zeus. Ea i-a dat să înghită un bolovan lui Kronos, astfel că trupul lui Zeus a fost salvat. Mica zeitate a fost hrănită de către Amaltheia (după unii nimfă, după alții... capră). Alte variante: ar fi fi fost crescut cu miere de albine și carne de porumbițe. Se spune de asemenea că apa freatică de aici provine din lacrimile lui Zeus care ar fi plâns foarte mult la naștere.\n\n<strong>Servicii de taxi-măgăruș</strong>\n\nFrumos nu! Are cu ce se hrăni și turistul! Un lucru este sigur: pruncul a crescut și a devenit acel Zeus ce, printre alte isprăvi a răpit-o pe frumoasa Europa din Phoenicia și a ascuns-o în peștera Diktaion Antron. Și mitul curge mai departe... Scrierile antice consemnează că și celebrul profet Epimenides a locuit câțiva ani în acest loc unde au fost plăsmuite o mare parte din viziunile sale. Dincolo de povești trebuie să știți că locul are o magie aparte și datorită faptului că accesul este destul de facil. Chiar și pentru turiștii care frecventează muntele mai puțin. Varianta pedestră e puțin obositoare. Aveți la dispoziție două trasee cu lungimi și grade de dificultate diferite. Pe potecile în serpentină aveți numeroase locuri din care puteți admira o panoramă extraordinară. Pentru cei mai comozi este pus la dispoziție un serviciu de taxi-măgăruș sau taxi-asin. Cărăușii, duc în spate o parte din ”gloriile” sistemului All-inclusive, care a prins în majoritatea hotelurilor grecești, dedicate familiilor. Chiar dacă a fost destul de criticat, cum că afectează gastronomia și tradițiile culinare locale. Muți, harnici, neemițători de bonuri fiscale asinii ei își duc la bun sfârșit cărăușia transportând zilnic sute de turiști străini. Contra a 5 sau 10 euro, dus sau dus-întors, depinde cum ai negociat. Noi am preferat mersul pe jos, pentru că face tenul frumos. Spre bucuria măgărușilor dar insatisfacția stăpânilor.\n\n<strong>Stalactite și jocuri de lumini</strong>\n\nDe sus lumea se vede altfel. Ești răsplătit din plin. Accesul în peșteră se face pe un traseu organizat și bine semnalizat. La intrare alături de bilet ți se oferă un pliant gratuit după care te poți orienta. Atenție primele seturi de scări pe care cobori în sala mare, sunt umede și alunecoase. Pășiți cu atenție. Lată de 35 de metri cu o adâncime de 16 ea deține două incinte. Prima e bine aerisită și luminată natural. În a doua a fost descoperit altarul pentru ofrande și artefactele amintite. Al doilea set de scări te conduce spre adâncurile peșterii unde se află cinci alveole ale căror coloane de stalactite și stalagmite crează un spațiu de vis. Jocurile de lumini concepute de curatorii și tehnicienii ce valorifică Peștera lui Zeus contribuie din plin la promovarea locului cu aură mitică. Desigur, spațiile peșterii sunt pline de locuitorii naturii - de la liliacul mediteraneean cu cu urechi mari până la cuiburi și stoluri de păsări curajoase care au descoperit acest loc luminos și răcoros. Și apropo de asta, când ați ales să vizitați acest obiectiv turistic chiar dacă afară sunt 40 de grade, nu uitați să vă luați o haină mai groasă, un hanorac eventual și încălțăminte corespunzătoare. O lanternă nu strică. Traseul interior este și umed și întunecos. Poate sfaturile noastre par exagerate, dar am avut surpriza să vedem tinere... turiste urcând pe pantofi cui de 8-10 centimetri. O fi vreun nou trend în travel și nu am aflat noi. Tot ce e posibil.\n\n<strong>DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Creta: A plans sau nu ZEUS, MAPAMOND 2 nr.150','','inherit','closed','closed','','5229-autosave-v1','','','2017-03-07 19:53:22','2017-03-07 17:53:22','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5229-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5292,1,'2017-03-07 19:53:23','2017-03-07 17:53:23','','Creta 271','','inherit','open','closed','','creta-271','','','2017-03-07 19:53:23','2017-03-07 17:53:23','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-271.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5293,1,'2017-03-07 19:53:24','2017-03-07 17:53:24','','Creta 285','','inherit','open','closed','','creta-285','','','2017-03-07 19:53:24','2017-03-07 17:53:24','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-285.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5294,1,'2017-03-07 19:53:35','2017-03-07 17:53:35','Fără îndoială cretanii trebuie să-i mulțumească lui Cervantes. Pentru că luptele lui Don Quijote cu morile de vânt au dus la creșterea celebrității lor. Să le mulțumească și celor care au creat legendele nemuritoare ale Olimpului printre care și lui Zeus, ce s-ar fi născut chiar într-o peșteră din Creta.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5285\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5285\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-213.jpg\" alt=\"Creta 213\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nFără îndoială mai trebuie să le mulțumească cultivatorilor de portocali și măslini. Dar și măgarilor și asinilor. În egală măsură. Și veți vedea și de ce! Cunoscătorii cred că \"Dumnezeu pare să-și fi dat examenul de licență atunci când a făcut Creta\". Ca orice creator care se respectă, stăpânul Olimpului tatăl Zeilor și al muritorilor, unicul Zeus, are pe această insulă celebră, leagăn al unor civilizații milenare, mai multe ”reședințe” montane. În orice stațiune din Creta te vei afla una dintre primele propuneri constă în vizitarea ”Peșterii lui Zeus”.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5286\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5286\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Creta-204.jpg\" alt=\"Creta 204\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>Ce a descoperit Demargne!</strong>\r\n\r\nAșa că turiști devotați Eladei și mari fani ai lui Zeus ne-am îndreptat și noi spre Psyhro Cave, peșteră cunoscută și sub numele de Diktaion Antron, aflată în nord-estul Muntelui Sarakinos, la o altitudine de 1025 de metri. Pînă acolo am străbătut un drum care șerpuiește printre sate și mori de vânt amplasate până pe platoul Lasithi. În mai multe locuri s-au construit mici taverne, semn că business-ul merge, încojurate de mori de vânt ce asigură o parte din energia electrică a localurilor. O cafea, un popas fotografic. Timp în care poți lenevi sau ”digitaliza” câteva dintre dintre cele aproximativ 10.000 de mori de vânt, multe nefuncționale azi. Ghidul nu scapă ocazia să ne spună că în anumite zone ele vor fi refăcute cu ajutorul unor finanțări europene. Ca multe altele și această poveste este un fascinant amestec de adevăr istoric și mitologie. Să punem în mișcare adevărul: peștera a fost descoperită întâmplător de către localnici prin 1883. După aceea au fost atrași în valuri arheologi faimoși ai vremii. Săpăturile făcute au scos la lumină pe lângă artefacte cu o valoare culturală deosebită și povestea peșterii căci în interiorul său s-a descoperit un altar pentru ofrande. Printre obiecte se numără statuete și vase de cult datând din anii 1800 înainte de Cristos. În 1897 arheologul francez Joseph Demargne semnala existența unei diademe de aur, a cărei descriere o face în însemnările sale, dar despre care în prezent nu se mai știe nimic. Probabil, undeva, ea dă valoare excepțională unei colecții private. Și dacă locul este închinat venerării lui Zeus, să facem un popas și în mitologie. Rhea fugind din calea lui Kronos, care-și devora urmașii s-ar fi ascuns în această peșteră unde l-a născut pe Zeus. Ea i-a dat să înghită un bolovan lui Kronos, astfel că trupul lui Zeus a fost salvat. Mica zeitate a fost hrănită de către Amaltheia (după unii nimfă, după alții... capră). Alte variante: ar fi fi fost crescut cu miere de albine și carne de porumbițe. Se spune de asemenea că apa freatică de aici provine din lacrimile lui Zeus care ar fi plâns foarte mult la naștere.\r\n\r\n[gallery ids=\"5287,5288,5289,5290,5292,5293\"]\r\n\r\n<strong>Servicii de taxi-măgăruș</strong>\r\n\r\nFrumos nu! Are cu ce se hrăni și turistul! Un lucru este sigur: pruncul a crescut și a devenit acel Zeus ce, printre alte isprăvi a răpit-o pe frumoasa Europa din Phoenicia și a ascuns-o în peștera Diktaion Antron. Și mitul curge mai departe... Scrierile antice consemnează că și celebrul profet Epimenides a locuit câțiva ani în acest loc unde au fost plăsmuite o mare parte din viziunile sale. Dincolo de povești trebuie să știți că locul are o magie aparte și datorită faptului că accesul este destul de facil. Chiar și pentru turiștii care frecventează muntele mai puțin. Varianta pedestră e puțin obositoare. Aveți la dispoziție două trasee cu lungimi și grade de dificultate diferite. Pe potecile în serpentină aveți numeroase locuri din care puteți admira o panoramă extraordinară. Pentru cei mai comozi este pus la dispoziție un serviciu de taxi-măgăruș sau taxi-asin. Cărăușii, duc în spate o parte din ”gloriile” sistemului All-inclusive, care a prins în majoritatea hotelurilor grecești, dedicate familiilor. Chiar dacă a fost destul de criticat, cum că afectează gastronomia și tradițiile culinare locale. Muți, harnici, neemițători de bonuri fiscale asinii ei își duc la bun sfârșit cărăușia transportând zilnic sute de turiști străini. Contra a 5 sau 10 euro, dus sau dus-întors, depinde cum ai negociat. Noi am preferat mersul pe jos, pentru că face tenul frumos. Spre bucuria măgărușilor dar insatisfacția stăpânilor.\r\n\r\n<strong>Stalactite și jocuri de lumini</strong>\r\n\r\nDe sus lumea se vede altfel. Ești răsplătit din plin. Accesul în peșteră se face pe un traseu organizat și bine semnalizat. La intrare alături de bilet ți se oferă un pliant gratuit după care te poți orienta. Atenție primele seturi de scări pe care cobori în sala mare, sunt umede și alunecoase. Pășiți cu atenție. Lată de 35 de metri cu o adâncime de 16 ea deține două incinte. Prima e bine aerisită și luminată natural. În a doua a fost descoperit altarul pentru ofrande și artefactele amintite. Al doilea set de scări te conduce spre adâncurile peșterii unde se află cinci alveole ale căror coloane de stalactite și stalagmite crează un spațiu de vis. Jocurile de lumini concepute de curatorii și tehnicienii ce valorifică Peștera lui Zeus contribuie din plin la promovarea locului cu aură mitică. Desigur, spațiile peșterii sunt pline de locuitorii naturii - de la liliacul mediteraneean cu cu urechi mari până la cuiburi și stoluri de păsări curajoase care au descoperit acest loc luminos și răcoros. Și apropo de asta, când ați ales să vizitați acest obiectiv turistic chiar dacă afară sunt 40 de grade, nu uitați să vă luați o haină mai groasă, un hanorac eventual și încălțăminte corespunzătoare. O lanternă nu strică. Traseul interior este și umed și întunecos. Poate sfaturile noastre par exagerate, dar am avut surpriza să vedem tinere... turiste urcând pe pantofi cui de 8-10 centimetri. O fi vreun nou trend în travel și nu am aflat noi. Tot ce e posibil.\r\n\r\n<strong>DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Creta: A plans sau nu ZEUS, MAPAMOND 2 nr.150','','inherit','closed','closed','','5229-revision-v1','','','2017-03-07 19:53:35','2017-03-07 17:53:35','',5229,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5229-revision-v1/',0,'revision','',0),(5295,1,'2017-03-07 19:54:34','2017-03-07 17:54:34','','Delta 147','','inherit','open','closed','','delta-147','','','2017-03-07 19:54:34','2017-03-07 17:54:34','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-147.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5296,1,'2017-03-07 19:54:59','2017-03-07 17:54:59','','Delta 055','','inherit','open','closed','','delta-055','','','2017-03-07 19:54:59','2017-03-07 17:54:59','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-055.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5297,1,'2017-03-07 19:55:00','2017-03-07 17:55:00','','Delta 099','','inherit','open','closed','','delta-099','','','2017-03-07 19:55:00','2017-03-07 17:55:00','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-099.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5298,1,'2017-03-07 19:55:01','2017-03-07 17:55:01','','Delta 147','','inherit','open','closed','','delta-147-2','','','2017-03-07 19:55:01','2017-03-07 17:55:01','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-147-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5299,1,'2017-03-07 19:55:02','2017-03-07 17:55:02','','Gigi si tanti Jeni Delta','','inherit','open','closed','','gigi-si-tanti-jeni-delta','','','2017-03-07 19:55:02','2017-03-07 17:55:02','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Gigi-si-tanti-Jeni-Delta.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5300,1,'2017-03-07 19:55:03','2017-03-07 17:55:03','','Mihai Giurgiuveanu delta','','inherit','open','closed','','mihai-giurgiuveanu-delta','','','2017-03-07 19:55:03','2017-03-07 17:55:03','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mihai-Giurgiuveanu-delta.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5301,1,'2017-03-07 19:55:04','2017-03-07 17:55:04','','Vas halmyris 144','','inherit','open','closed','','vas-halmyris-144','','','2017-03-07 19:55:04','2017-03-07 17:55:04','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Vas-halmyris-144.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5302,1,'2017-03-07 19:55:13','2017-03-07 17:55:13','Sigur, sună cam aiurea titlu. E ca și cum am scrie… vâslind printre munți. Deși acolo unde sunt râuri adânci asta ar fi posibil. Bref! Vreți să trăiți o experiență diferită de o călătorie cu vaporul în inima Deltei Dunării ? Atunci căutați-l pe Mihai.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-147.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5295\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5295\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Delta-147.jpg\" alt=\"Delta 147\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nÎn urmă cu câțiva ani de zile a început să-l fascineze ințiativele lui Ivan Patzaichin lansate de pe rampa Asociației ce poartă numele ”Ivan Patzaichin - Mila 23”. Ivan a bătut fierul până l-a înroșit forțând uși, dezrădăcinând mentalități care se fixaseră în cuvintele ”Nu se poate!”. Canotca, noua sa ambarcațiuni, a devenit subiectul unui festival iar mișcarea Turism lent a crescut într-atât încât Mihai Giurgiuveanu a lăsat pentru o vreme uscatul să trăiască fără el aventurându-se și începând să navigheze printre ideile lui Patzaichin. În aproape doi ani a devenit cunoscut astfel că poți da de el fie întrebând la Asociație fie la proprietarii unor pensiuni, hoteluri din Tulcea dar și din localitățile apropiate. Ți se spune că dacă dorești să trăiești o experiență aparte merită să pornești ghidat de acest tânăr ce deține o ambarcațiune foarte specială. Unde mai pui că, deocamdată este singura de acest fel care străbate Delta. Halmyris este o barcă tradițională construită în întregime din lemn. E un proiect special căruia i-a dat viață Paul Vasiliu, ultimul marangoz al Deltei Dunării. Ea a fost concepută în atelierele școală ale Asociației ”Ivan Patzaichin”, care caută cu disperare tineri ucenici. A fost singura ambarcațiune comandată în 2015. Nu este una de mari dimensiuni. Are o capacitate lejeră de circa 10 persoane. Ce o face specială pentru turism? Faptul că ghidul este și căpitan de navă, iar căpitanul de navă joacă rolul de ”one man show” servind pe parcursul scurtei croaziere - circa 4 ore -, răcoritoare, bere, cafea etc. Mai mult, face la ora prânzului și oficiile de gazdă pricepută în ale preparatelor pescărești. Despre asta la timpul potrivit !Chiar dacă nu pare un alt lucru important acolo între ape este că barca deține o toaletă ceea ce o face funcțională, confortabilă.\r\n\r\n[gallery ids=\"5296,5297,5298,5299,5300,5301\"]\r\n\r\nMihai Giurgiuveanu e proprietarul unui unicat. Asta și pentru că Halmyris este pusă în mișcare de un motor electric eco care, firește, nu poluează apele Deltei, nu deranjează fauna și flora așa cum o fac, inconștienți, o parte din proprietarii unor șalupe puternice. Acesta este unul dintre șpiluri - să faci turism neagresiv, în armonie cu natura. Cunoscătorii spun că forma bărcii Halmyris seamănă cu cea a lotcii solare lansată de Asociația lui Patzaichin. De unde se trage numele bărcii? De la cel al cetății romane, fondată se pare de marinari în secolul al II-lea. Ruinele ei ai fost descoperite în apropiere de localității Murighiol.\r\n\r\nPoate fi aceasta o afacere ? Mihai spune că da. ”În condițiile în care sezonul începe la gurile Tulcei pe la 1 aprilie, când revin păsările în Deltă. Când încep să-și facă locurile pentru cuibărit. Atunci apar grupurile mici, amatoare de bird watching, foto hunting. Atunci apar ornitologii interesați de mișcarea și viața unor specii rare, de floră și faună sau unicat. Sezonul poate dura mai bine de șase luni. Cred că Delta Dunării se pretează mult mai bine la acest tip de turism, cel de masă fiind mai agresiv cu natura dacă nu este bine controlat. La început când am dorit să-mi comand o barcă specială, m-am gândit la gondolele de la Veneția. De ce n-am avea gondolieri și pe canalele Dunării? Uite că acum avem pentru început unul. O asemenea barcă e mai ușor de manevrat, canalele fiind mult mai accesibile pentru a descoperi imagini naturale inedite. Patzaichin a făcut enorm pentru Deltă iar echipa de care este înconjurat emite în permanență mesaje optimiste despre susținerea vechilor tradiții și meserii din această parte a Dobrogei. Multe dintre proiecte au fost înțelese și susținute prin fonduri europene.”\r\n\r\nNu ne-am propus să vă vorbim despre dansul păsărilor de pe curenții de aer, de coloniile de pelicani, de cormorani sau despre cele de nuferi. Ci mai mult despre oamenii care fac posibilă întâlnirea noastră cu ele. Minicroaziera propusă de Mihai are un popas surpriză la coliba lui nea Gigi și tanti Jeni, cu care te împrietenești repede. Un borș de pește făcut la ceaun cu apă din Deltă (atenție conform tradiției zeama și carnea se servesc separat), urmate de niște platouri pescărești cu crap și somn prăjiți, mujdei de usturoi, vinuleț sau bere (chiar dacă nu prea merge contribuie la alunecatul peștelui pe gât), toate vor deveni amintiri memorabile. Ca și mirosul ce-ți rămâne în nări de la focul făcut cu lemne de fag. Ne-a Gigi, un tulcean hâtru spune că e concurentul bucătarilor internaționali. ”Au fost pe la noi germani, italieni, israelieni, chinezi, japonezi, arabi din Emirate chiar și  o familie din Hong Kong. Și toți s-au simțit bine în acest colț de natură sălbatică”.\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','La pas prin Delta, REDESCOPERA ROMANIA nr. 150','','inherit','closed','closed','','5231-revision-v1','','','2017-03-07 19:55:13','2017-03-07 17:55:13','',5231,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5231-revision-v1/',0,'revision','',0),(5303,1,'2017-03-07 19:56:00','2017-03-07 17:56:00','','statistica botiza285','','inherit','open','closed','','statistica-botiza285','','','2017-03-07 19:56:00','2017-03-07 17:56:00','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5304,1,'2017-03-07 19:56:21','2017-03-07 17:56:21','','statistica maramures 262','','inherit','open','closed','','statistica-maramures-262','','','2017-03-07 19:56:21','2017-03-07 17:56:21','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5305,1,'2017-03-07 19:56:41','2017-03-07 17:56:41','','Statistica olar 164','','inherit','open','closed','','statistica-olar-164','','','2017-03-07 19:56:41','2017-03-07 17:56:41','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Statistica-olar-164.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5306,1,'2017-03-07 19:57:06','2017-03-07 17:57:06','','statistica Satu Mare','','inherit','open','closed','','statistica-satu-mare','','','2017-03-07 19:57:06','2017-03-07 17:57:06','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-Satu-Mare.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5307,1,'2017-03-07 19:57:12','2017-03-07 17:57:12','Dacă este să ne luăm după Taleb Rifai, devenit specialist în România, răspunsul e DA! Cu litere mari. Secretarul general al Organizaţiei Mondiale a Turismului (OMT), care urmează linia de simpatie a antecedesorului său Francesco Frangialli, a pledat vinovat de dragoste de România şi în vara acestui an, la Bucureşti. A făcut-o de la pupitrul Conferinţei internaţionale „Managementul Integrat al Calităţii pentru Destinaţiile Turistice: Cheia pentru competitivitate”. A fost cel mai important eveniment internaţional de turism organizat în România în 2016. Participarea de la Palatul Parlamentului a reflectat-o pe deplin. A meritat să fii acolo? Sigur că da! De câte ori pe an au oamenii de afaceri din turis mul românesc ocazia să asculte un orator şi un diplomat subţire ca Taleb Rifai. Secretul în turism este să faci pe toată lumea din jurul tău să se simtă bine. De aprofundat.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5303\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5303\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-botiza285.jpg\" alt=\"statistica botiza285\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\nP<strong>une jetonul pe...Transilvania şi vampire</strong>\r\n\r\nTaleb Rifai crede că România a devenit o poveste de succes în turism şi merită mai mult, întrucât are atracţii care nu se găsesc în altă parte în lume. Oamenii trec\r\ngraniţele iar această mişcare reprezintă o adevarată schimbare în viaţa noastră. La acest lucru a contribuit şi revoluţia IT. Prin social-media, oamenii au înţeles că sunt mai importanţi decât guvernele şi decât companiile pentru care muncesc. <strong>În 2015 au existat peste 2 miliarde de călători în întreaga lume.</strong> Turismul a contribuit cu 10% la\r\nPIB-ul global, generând 1,4 trilioane de dolari. Turiştii cheltuiesc zilnic în lume 3,5 miliarde de dolari. „Turismul este unul dintre cele mai eficiente instrumente diplomatice. România ar trebui să se concentreze pe miturile şi legendele locale pentru a se promova. Ar trebui să parieze pe Transilvania şi legenda lui Dracula. Trebuie să vă axaţi pe particularităţile specifice, care ar putea la fel de bine să fie considerate un brand de ţară: „Miturile şi legendele ţării care trebuie păstrate” şi mă refer la poveştile cu Dracula, Vlad Ţepeş, vampiri şi alte istorii din zona transilvaneană” – spune Rifai.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5304\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5304\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-maramures-262.jpg\" alt=\"statistica maramures 262\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>Dincolo de gardul poeziei</strong>\r\n\r\nDupă ce anul 2015 a închis fermoarul la sinteza cifrelor a existat un optimism care suntem convinşi că se va exprima şi în 2016. Anul precedent, turismul a contribuit cu 5,1% la PIB României. Ceea ce ne plasează pe locul 154 în lume din 184 de ţări, în urma Albaniei,\r\nBulgariei, Ungariei, Cehiei şi Slovaciei, potrivit unui raport al Consiliului Mondial al Turismului (WTTC). Într-un număr trecut noi am publicat alte cifre, dar această sursă globală „ajustează” datele statistice naţionale.\r\nWTTC anticipează o creştere de 5,4% a contribuţiei totale a turismului la PIB în acest an, urmată de o rată medie de creştere de 3,8% pe an până în 2024, la 50,8 miliarde lei.\r\nPe de altă parte din datele statistice ale României postate pe site-ul UE aflăm că ţara noastră a în casat apro ximativ 3 miliarde euro din turism. Unde ne situăm? Răspunsul îl dau tot cifrele: nu are rost să vorbim de primele 7 superputeri turistice mondiale:  SUA, Franţa, China, Germania, Anglia, Spania şi Italia. Finlanda încasează 7 miliarde de euro din turism, Irlanda 8 miliarde, Portugalia şi Danemarca câte 12, Grecia 14, Norvegia 18, iar odată cu Suedia trecem de plafonul de 21 de miliarde.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Statistica-olar-164.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5305\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5305\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Statistica-olar-164.jpg\" alt=\"Statistica olar 164\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>Avem mare dar şi mic</strong>\r\n\r\nCum e posibil ca o ţară care are <strong>291.000 de locuri </strong>de cazare grupate în circa 5.344 de unităţi să încaseze doar 3 miliarde de euro? Asta în comparaţie cu altele ce deţin cam aceeaşi configuraţie de primire dar au încasări de două sau chiar trei ori mai mari! Unii ar spune că se lucrează mult la negru. Nu a fost dovedit acest aspect şi nici măcar dimensiunile lui. Eurostat precizează foarte clar – aveţi capacitate de cazare mare, dar grad de ocupare mic.\r\n\r\nLa această categorie ne situăm undeva pe ultimele locuri în rândul celor 28 de state\r\nmembre ale UE. În 2015 am avut 6.821 de unităţi de ca zare, cu 691 mai multe decât în 2014. Un lucru foarte bun. Numai că, în ceea ce priveşte gradul de ocupare, el a fost de numai 28,7%. Puţin peste un sfert din capacitate a fost ocupată.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-Satu-Mare.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5306\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5306\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/statistica-Satu-Mare.jpg\" alt=\"statistica Satu Mare\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\n<strong>Merită să fim optimişti</strong>\r\n\r\nContextul turistic european şi mondial ne este favo rabil. Astfel turis mul românesc ar putea înregistra o creştere de cel puţin 18%, ceea ce ar putea consacra 2016 drept cel mai bun an\r\nde după 1989. „Sunt optimistă şi cred că putem să ajun gem la o creştere în 2016 de minimum 18%” – preciza cu ocazia conferinţei de la Bucureşti, Anca Pavel-Nedea, preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Turism. Un alt studiu convergent, care a analizat turismul de business – motorul dezvoltării travelului românesc –, aduce evaluări la fel de optimiste. Potrivit companiei KeysFin, în următorii zece ani, sumele generate de turismul de business ar tre bui să ajungă la 13,6 miliarde de lei pe an, iar cele atrase de turismul de agrement ar trebui să urce şi ele la aproape 17 miliarde de lei anual. 2016 ar putea fi cel mai bun an pentru turismul românesc din ultimii 10 ani. Cifra de afaceri a agenţiilor şi a touroperatorilor ar urma să treacă, în premieră, de 4,5 miliarde de lei, un nivel care ar putea atinge dublul încasărilor din 2010, subliniază studiul.\r\n\r\n<strong>ALEX BARBU &amp; ANGELA SIMION</strong>','Am devenit poveste de succes ?, STATISTICA nr.150','','inherit','closed','closed','','5233-revision-v1','','','2017-03-07 19:57:12','2017-03-07 17:57:12','',5233,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5233-revision-v1/',0,'revision','',0),(5308,1,'2017-03-07 19:57:55','2017-03-07 17:57:55','','Mofeta 2214','','inherit','open','closed','','mofeta-2214','','','2017-03-07 19:57:55','2017-03-07 17:57:55','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5309,1,'2017-03-07 19:58:15','2017-03-07 17:58:15','','Hotel Phoenix 4','','inherit','open','closed','','hotel-phoenix-4','','','2017-03-07 19:58:15','2017-03-07 17:58:15','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5310,1,'2017-03-07 19:58:27','2017-03-07 17:58:27','','Piscina Balnear 22','','inherit','open','closed','','piscina-balnear-22','','','2017-03-07 19:58:27','2017-03-07 17:58:27','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5311,1,'2017-03-07 19:58:42','2017-03-07 17:58:42','','International Hidroterapie','','inherit','open','closed','','international-hidroterapie','','','2017-03-07 19:58:42','2017-03-07 17:58:42','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/International-Hidroterapie.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5312,1,'2017-03-07 19:58:48','2017-03-07 17:58:48','Poate nu ştiaţi. Dar în ţara noastră activează o Asociaţie Română de Turism Medical. Ea deţine conexiuni internaţionale şi încă de la început şi-a propus să coaguleze interesele unor\r\nspitale, clinici, furnizori de servicii medicale, agenţii de turism ori de asigurări.\r\n\r\nDupă cum se poate observa avem în faţă produse cu componente complexe, de calitate superioară dar promovate în România la preţuri atractive pentru turiştii străini. Cum ajung aceste informaţii în străinătate? Mai întâi prin canalelemedicale specializate – workshopuri, reuniuni, prezentări de produse, congrese. Apoi Asociaţia Română de Turism Medical şi-a propus să editeze un Ghid (Romanian Medical Tourism Guide) prin care sunt făcute cunoscute pacienţilor străini clinicile şi spitalele private din marile oraşe din România, tratamentele de care beneficiază, precum şi atracţiile turistice, capacităţile de cazare şi activităţi specifice zonei alese. În acest scop există o concentrare a interesului pe construirea unor programe turistice care să diversifice posibilităţile de relaxare, refacere şi petrecere a timpului liber pe care-l are călătorul străin venit în ţara noastră pentru un tratament sau o inter venţie chirurgicală. În fapt vorbim de un  segment de nişă foarte profitabil şi cu o valoare adăugată foarte ridicată.\r\n\r\n<strong>Ritm de creştere - 15-20%</strong>\r\n\r\nCât de profitabil? Răzvan Andrei Nacea, directorul general al Seytour, companie specializată în turism medical a anunţat că pacienţii străini vin în România pentru turism dentar, investigaţii şi tratamente oftalmologice, chirurgie estetică şi plastică. Atât timp cât vor continua să plătească cu aproximativ 40% mai puţin din preţurile din ţările de origine, vor continua să abordeze piaţa românească.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5308\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5308\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Mofeta-2214.jpg\" alt=\"Mofeta 2214\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nPrincipalii furnizori sunt Germania, Marea Britanie, Italia, Franţa şi Israel. Cheltuiala medie a unui străin pentru servicii medicale în România este între câteva sute şi circa 8.000 de euro. Seytour estimează că piaţa turismului medical din România depăşeşte 300 de milioane de euro. Ea este dominată de servicii spa si wellness. Dar există şi reversul medaliei. Şi românii se tratează în străinătate mai ales de afecţiuni majore care nu pot fi soluţionate datorită limitelor tehnologice existente în ţară.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5309\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5309\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Phoenix-4.jpg\" alt=\"Hotel Phoenix 4\" width=\"1024\" height=\"667\" /></a>\r\n\r\nConform reprezentantului Seytour românii îşi tratează în clinicile din străinătate malformaţiile conge nitale, traumatismele rămase în urma unor accidente, cataracta, astigmatismul, diferite tipuri de cancer sau tumori.  Cele mai solicitate destinaţii pe segmentul de turism medical sunt Ungaria, Turcia, Austria, Germania şi Israel. Un român cheltuieşte în străinătate pentru servicii medicale peste 5.000 de euro. Ritmul de creştere al segmentului a fost de circa 15-20% pe an, în ultimii trei ani. Există şanse clare ca acesta să se păstreze,  mai apreciază Răzvan Nacea.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5310\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5310\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Piscina-Balnear-22.jpg\" alt=\"Piscina Balnear 22\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<strong>O piaţă de circa jumătate</strong> <strong>de milion de turişti</strong>\r\n\r\nUn studiu al Insight Market Research Solutions, estima că valoarea pieţei de turism medical din România s-ar putea dubla. Ea are un potenţial ca în viitorul apropiat să depăşească 500.000 de turişti sosiţi în România în scop medical. Succesul turismului medical din România se bazează pe doi factori principali: pe de o parte, renumele medicilor de origine română în cele mai mari spitale din lume iar pe de altă parte, atractivitatea pache telor oferite. Segmentul cel mai vânat este cel al serviciilor stomatologice. Astfel, tot mai multe cabinete, în parteneriat cu agenţii de turism, au elaborat pachete specializate. La fel de optimist se arată Dr. Bogdan Vlădilă, medic specialist Stomatologie Generală care a creat compania Dentist Holiday.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/International-Hidroterapie.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5311\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5311\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/International-Hidroterapie.jpg\" alt=\"International Hidroterapie\" width=\"683\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\nCompetenţele sale au fost acumulate în clinici din Franţa, Suedia, Marea Britanie, Japonia, SUA etc. „Excelenţa actului medical Dentist Holiday este atestată de numeroasele dispozitive medicale patentate la nivel european. Am adoptat o filosofie inovatoare în medicina dentară: depunem toate eforturile pentru întreţinerea danturii native precum şi pentru menţinerea implanturilor pe o perioadă cât mai îndelungată.” Cât priveşte flexibilitatea de care se bucură pacienţii, Dentist Holiday, „colaborează cu numerose cabinete din ţară şi din străinătate, în principalele oraşe din zonele turistice ale României”– a mai precizat Vlădilă.\r\n\r\nLa vremea lansării primelor pachete, Gheorghe Răcaru, directorul general al Blue Air, arăta că transportatorul român este profund implicat în dezvoltarea acestui segment. „Flexibilitatea noilor clienţi în domeniul turismului medical este asigurată şi de larga paletă de conexiuni oferite. Suntem încrezători că turismul medical are un viitor în România. El poate marca un pas înainte pentru sistemul medical naţional.”\r\n\r\n<strong>C. MARIAN</strong>','Turismul medical este deschis 12 luni pe an, TURISM DE NISA nr.150','','inherit','closed','closed','','5235-revision-v1','','','2017-03-07 19:58:48','2017-03-07 17:58:48','',5235,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5235-revision-v1/',0,'revision','',0),(5313,1,'2017-03-07 20:00:41','2017-03-07 18:00:41','','Cover Traveller Magazin 150','','inherit','open','closed','','cover-traveller-magazin-150','','','2017-03-07 20:00:41','2017-03-07 18:00:41','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-150.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5314,1,'2017-03-07 20:00:50','2017-03-07 18:00:50','','Cover Traveller Magazin 150','','inherit','open','closed','','cover-traveller-magazin-150-2','','','2017-03-07 20:00:50','2017-03-07 18:00:50','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-150-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5315,1,'2017-03-07 20:01:12','2017-03-07 18:01:12','de MARIAN CONSTANTINESCU\r\n\r\nDouă intrări în insolvenţă în lumea agenţiilor de turism au zguduit încrederea câtorva sute de consumatori români. Interesant a fost modul de gândire al noilor conduceri-vechi ale unor asociaţii şi patronate din turism. În momentul în care Genius Travel a anunţat că nu mai poate onora vacanţele a circa 50-60 de turişti (lipseau din vistierie circa 50.000 de euro), Asociaţia Naţională a Agenţiilor de Turism, care a fost informată anterior de situaţie, a sărit ca arsă. Prima măsură de delimitare de un membru al său a fost să-l excludă din organizaţie. Aşa-i trebuie, bine i-a făcut veţi spune! Genius Travel a fost pusă la zid şi ciuruită cu generozitate. Bravo! Oare nu exista şi altă soluţie?<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3898\"><img class=\"alignright wp-image-3898 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august-225x300.jpg\" alt=\"Marian-Constantinescu2015-august\" width=\"225\" height=\"300\" /></a>\r\n\r\nSe pare că da! Pentru că a fost folosită pentru o altă agenţie – Mareea, care figurează în Top 10 naţional, din punct de vedere al cifrei de afaceri. După ce a practicat o strategie de non-comunicare, surpriză, şi-a anunţat intrarea în insolvenţă. A doua surpriză.\r\n\r\nANAT aruncă pe piaţă un comunicat, cum că în cazul Agenţiei de turism Mareea, atât ANAT cât şi Federaţia Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR), asta şi pentru că Mareea are o divizie ce operează hoteluri pe litoral în regim charter , au hotărât să întindă o mână generoasă pentru a acoperi costurile restante ale operatorului român. „Astfel 2-300 de turişti ro mâni au putut să-şi efectueze vacanţele datorită sprijinului acordat de tur ope ratori membri ANAT pentru ca agenţia Mareea să depăşească situaţia critică din punct de\r\nvedere financiar şi pentru a evita perturbări în piaţa de turism. Preluăm turişti şi în aceste zile.\r\n\r\nANAT se bu cură şi de sprijinul hotelierilor de pe litoral, parteneri ai agenţiei Mareea, cărora le mulţumim că s-au oferit să preia turişti“ – declara Alin Burcea, preşedintele organizaţiei. ANAT a anunţat şi constituirea unei celule de criză menită să soluţioneze vacanţele plătite pe litoral dar şi în Delta Dunării. Asta spirit de breaslă, asta da într-ajutorare. Într-ajutorare în ce? Plutesc în aer mai multe întrebări. De ce pentru sume mai mici Genius Travel a fost exclus din ANAT iar Mareea a fost îmbrăţişată cu dragoste.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-150.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5313\"><img class=\"alignleft wp-image-5313 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-150-208x300.jpg\" alt=\"Cover Traveller Magazin 150\" width=\"208\" height=\"300\" /></a> Atitudinea de salvgardare ar fi trebuit să existe faţă de ambele agenţii. Numărul turiştilor lăsaţi pe bară de Genius era derizoriu în comparaţie cu cel ai lui Mareea. Conducerea ANAT, dincolo de marea miză spre care ţinteşte – crearea unui Fond de garantare a pachetelor\r\nde vacanţă, mai trebuie doar puţin împins de pe masa guvernului spre zona executivă , va trebui să-şi clarifice poziţia. Dacă ANAT doreşte să continue  să fie o organizaţie modernă şi dinamică, atunci ea va fi mama tuturor membrilor săi. Dacă însă doreşte de la 5-600 de membri să se „comprime” la vreo 20-30 si să creeze un monopol de interese, atunci varianta\r\nGenius Travel, a fost un test de succes. Eficient, rapid, gratuit.','Asociaţia jumătăţilor de măsură, EDITORIAL nr. 150','','inherit','closed','closed','','5237-revision-v1','','','2017-03-07 20:01:12','2017-03-07 18:01:12','',5237,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/07/5237-revision-v1/',0,'revision','',0),(5318,1,'2017-03-20 16:34:19','2017-03-20 14:34:19','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The city on Bega will become in 2021 the second Romanian city (after Sibiu) to have the name of European Cultural Capital. The decision has been recently made, the jury choosing in the final stage between Bucharest, Cluj-Napoca, Baia Mare and Timisoara. Banat people have run with the project that has the slogan “Light the city through you”. Timisoara’s cultural offer is represented by 24 libraries, 19 cinemas, 11 conference halls, 14 contemporary art galleries, 6 theaters, 4 museums, one Philharmonic and one Opera, 47 heritage sites, 8 centers of cultural and creative industry etc. In 2021, there will be three European Capitals of Culture: one from the EU candidate countries (Serbia and Montenegro), one from Greece and one from Romania.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The title of European Capital of Culture is assigned to a city in EU, for one year. Until 2019, 60 cities will have held the title of European Capital of Culture. “The concept is extraordinary, because it promotes intercultural dialogue and emphasizes the feeling of belonging to EU. We must bring Europe closer to people. Culture is the “core” from which Europe was built” – Karel Bartak, Head of Culture Unit of European Commission, stated.</span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">7 ROMANIAN COMPANIES IN JAKARTA\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5400\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5400\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg\" alt=\"Jakarta engl\" width=\"1024\" height=\"617\" /></a>\r\n</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">USH Pro Business, together with the Embassy of Indonesia in Bucharest, coordinated the presence of 7 Romanian companies at the 31<sup>st</sup> edition of Trade Expo Indonesia 2016 (Jakarta). The event was honored by over 5000 participants in the period 12<sup>th</sup> – 16<sup>th</sup> of October. These companies are interested in developing business relations with the Indonesian market. USH Pro Business was also present at World Cultural Forum, manifestation that took place in the same country, at Nusa Dua (10<sup>th</sup> – 13<sup>th</sup> of October) as well as the Exhibition Center in the forum, where contacts were made with participants and authorities from the Indonesian Ministry of Education and Culture, Cultural Association Romania – Indonesia, which exhibited cultural, tourism, agricultural etc. offers.</span></span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">17 million Euros from wine export\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Vinuri-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5402\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5402\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Vinuri-engl.jpg\" alt=\"Vinuri engl\" width=\"737\" height=\"504\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Last year, Romania exported 14 million liters of wine in value of 24 million Euros. The most significant export markets were Great Britain, Germany, China, USA, Canada, Netherlands and Bulgaria. According to the data of the Association of producers and exporters of wines from Romania (APEV), in terms of volume 78% were exported to European markets, the rest being covered by the ones outside this area. Among the important companies that participate to the consolidation of this activity are Cramele Recaș, Oprișor and Halewood, which export about 50% of the production, Domeniile S.E.R.V.E, over 43%, Săhăteni-Aurelia Vișinescu 40% etc. </span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">POTAISSA entered the circuit</span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">As a result of an investment of about 1 million lei, the company Turda Salt Mine modernized and inaugurated Potaissa hotel. According to the manager, Simona Baciu, “the hotel, which offers 24 rooms and apartments, now has a SPA center in which a medical office will also run. Overall, the investment will amount, until the end of the year, to about 4 million lei.” Last year, Turda Salt Mine was visited by almost 550,000 tourists, the highest number registered since its rehabilitation, in 2010. About 30% of them are foreigners and they came from Hungary, Israel, England, USA, Spain, China, Japan, Poland, Germany, Mexico.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">PREMIERE: Lake Village on DANUBE GORGES\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Berzeasca-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5403\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5403\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Berzeasca-engl.jpg\" alt=\"Berzeasca engl\" width=\"960\" height=\"720\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The investment is almost completed at Berzasca (Caras Severin county), on the bank of Danube Gorges. The project of the first lake village in Romania includes 30 cottages on pillars in the middle of the water. The entire complex is composed of two islands, Egreta and Pelicanul, each with 15 bungalows. The cottages (which have living rooms, kitchens and bedroom on the upper level) are connected by suspended cliffs, but pontoons for fishermen and a mini-harbor for boats, alleys for passengers, a bicycle track etc. will also be created. “There is also an arranged swimming pool, parking for 40 cars. This is only the first part of the project: 15 bungalows, swimming pool and reception. We will also have a restaurant which will be ready next year. There will be another 15 mirrored bungalows, but we are waiting for at least one investor wishing to build here” – investor Sorin Liubimirescu specifies. The project was also embraced by the city hall of Berzasca, which sensed that the economic and tourism development will generate jobs and additional finances to the local budget - Traian Mateescu, deputy Mayor of Berzasca commune stated.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The lake holiday village received the financial support of the European Union, which contributed with almost 200,000 non-refundable Euros. The value of the construction amounts until now to over 600,000 Euros.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Athenee Palace-Hilton, a new investment\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5399\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5399\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg\" alt=\"Athenee engl\" width=\"525\" height=\"334\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The company Ana Hotels, controlled by the Copos family, announced the start of certain investments in value of about 20 million Euros that will have as subject Athenee Palace – Hilton Hotel of Bucharest. They shall take place on several stages and they include the full renovation of rooms (which will last until 2020), the construction of a new hotel body with about 70 rooms as well as a conference hall of 900 square meters. The investments are supported by the majority shareholder from funds and dividends resulting from the sale of Ana IMEP of Pitesti to the Nippon group Nidec.</span></span>','TIMIȘOARA: “Light the city through you”, ENGLISH VERSION no 151','','publish','open','open','','timisoara-light-the-city-through-you-english-version-no-151','','','2017-03-21 00:42:17','2017-03-20 22:42:17','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5318',0,'post','',0),(5319,1,'2017-03-20 16:34:19','2017-03-20 14:34:19','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The city on Bega will become in 2021 the second Romanian city (after Sibiu) to have the name of European Cultural Capital. The decision has been recently made, the jury choosing in the final stage between Bucharest, Cluj-Napoca, Baia Mare and Timisoara. Banat people have run with the project that has the slogan “Light the city through you”. Timisoara’s cultural offer is represented by 24 libraries, 19 cinemas, 11 conference halls, 14 contemporary art galleries, 6 theaters, 4 museums, one Philharmonic and one Opera, 47 heritage sites, 8 centers of cultural and creative industry etc. In 2021, there will be three European Capitals of Culture: one from the EU candidate countries (Serbia and Montenegro), one from Greece and one from Romania.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The title of European Capital of Culture is assigned to a city in EU, for one year. Until 2019, 60 cities will have held the title of European Capital of Culture. “The concept is extraordinary, because it promotes intercultural dialogue and emphasizes the feeling of belonging to EU. We must bring Europe closer to people. Culture is the “core” from which Europe was built” – Karel Bartak, Head of Culture Unit of European Commission, stated.</span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">7 ROMANIAN COMPANIES IN JAKARTA</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">USH Pro Business, together with the Embassy of Indonesia in Bucharest, coordinated the presence of 7 Romanian companies at the 31<sup>st</sup> edition of Trade Expo Indonesia 2016 (Jakarta). The event was honored by over 5000 participants in the period 12<sup>th</sup> – 16<sup>th</sup> of October. These companies are interested in developing business relations with the Indonesian market. USH Pro Business was also present at World Cultural Forum, manifestation that took place in the same country, at Nusa Dua (10<sup>th</sup> – 13<sup>th</sup> of October) as well as the Exhibition Center in the forum, where contacts were made with participants and authorities from the Indonesian Ministry of Education and Culture, Cultural Association Romania – Indonesia, which exhibited cultural, tourism, agricultural etc. offers.</span></span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">17 million Euros from wine export</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Last year, Romania exported 14 million liters of wine in value of 24 million Euros. The most significant export markets were Great Britain, Germany, China, USA, Canada, Netherlands and Bulgaria. According to the data of the Association of producers and exporters of wines from Romania (APEV), in terms of volume 78% were exported to European markets, the rest being covered by the ones outside this area. Among the important companies that participate to the consolidation of this activity are Cramele Recaș, Oprișor and Halewood, which export about 50% of the production, Domeniile S.E.R.V.E, over 43%, Săhăteni-Aurelia Vișinescu 40% etc. </span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">POTAISSA entered the circuit</span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">As a result of an investment of about 1 million lei, the company Turda Salt Mine modernized and inaugurated Potaissa hotel. According to the manager, Simona Baciu, “the hotel, which offers 24 rooms and apartments, now has a SPA center in which a medical office will also run. Overall, the investment will amount, until the end of the year, to about 4 million lei.” Last year, Turda Salt Mine was visited by almost 550,000 tourists, the highest number registered since its rehabilitation, in 2010. About 30% of them are foreigners and they came from Hungary, Israel, England, USA, Spain, China, Japan, Poland, Germany, Mexico.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">PREMIERE: Lake Village on DANUBE GORGES</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The investment is almost completed at Berzasca (Caras Severin county), on the bank of Danube Gorges. The project of the first lake village in Romania includes 30 cottages on pillars in the middle of the water. The entire complex is composed of two islands, Egreta and Pelicanul, each with 15 bungalows. The cottages (which have living rooms, kitchens and bedroom on the upper level) are connected by suspended cliffs, but pontoons for fishermen and a mini-harbor for boats, alleys for passengers, a bicycle track etc. will also be created. “There is also an arranged swimming pool, parking for 40 cars. This is only the first part of the project: 15 bungalows, swimming pool and reception. We will also have a restaurant which will be ready next year. There will be another 15 mirrored bungalows, but we are waiting for at least one investor wishing to build here” – investor Sorin Liubimirescu specifies. The project was also embraced by the city hall of Berzasca, which sensed that the economic and tourism development will generate jobs and additional finances to the local budget - Traian Mateescu, deputy Mayor of Berzasca commune stated.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The lake holiday village received the financial support of the European Union, which contributed with almost 200,000 non-refundable Euros. The value of the construction amounts until now to over 600,000 Euros.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Athenee Palace-Hilton, a new investment</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The company Ana Hotels, controlled by the Copos family, announced the start of certain investments in value of about 20 million Euros that will have as subject Athenee Palace – Hilton Hotel of Bucharest. They shall take place on several stages and they include the full renovation of rooms (which will last until 2020), the construction of a new hotel body with about 70 rooms as well as a conference hall of 900 square meters. The investments are supported by the majority shareholder from funds and dividends resulting from the sale of Ana IMEP of Pitesti to the Nippon group Nidec.</span></span>','TIMIȘOARA: “Light the city through you”, ENGLISH VERSION no 151','','inherit','closed','closed','','5318-revision-v1','','','2017-03-20 16:34:19','2017-03-20 14:34:19','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5318-revision-v1/',0,'revision','',0),(5320,1,'2017-03-20 16:41:17','2017-03-20 14:41:17','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span lang=\"ro-RO\">ă primul hotel de ghiață reconstruit în fiecare an pe Transfăgărășan în vecinătatea zonei turistice Valea cu Pești, românii vor lansa pe piață și primul sat de vacanță lacustru. Astfel se poate spune că țara noastră începe să ”candideze” la segmentul turistic al destinațiilor exotice. Investiția este aproape finalizată la</span> Berzasca<span lang=\"ro-RO\"> (</span>jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Caras Severin<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pe<span lang=\"ro-RO\"> malul</span> Clisur<span lang=\"ro-RO\">ii</span> Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii<span lang=\"ro-RO\">. Aici au fost construite și finisate </span>30 de c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e pe piloni <span lang=\"ro-RO\">î</span>n mijlocul apei, devenind primul sat lacustru din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.\r\n</span></span>\r\nC<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele sunt destinate exclusiv turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor, care vor putea admira Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rea chiar din mijlocul ei.<span lang=\"ro-RO\"> Întregul complex este </span>format din doua insule, Egreta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Pelicanul, fiecare cu c<span lang=\"ro-RO\">â</span>te 15 bungalouri. C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele<span lang=\"ro-RO\"> (ce beneficiază de living, bucătărie și,respectiv la etaj de dormitor)</span> sunt legate prin faleze suspendate, dar vor fi create <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pontoane pentru pescari <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">un mini-port pentru </span>ambarca<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, alei pentru pietoni, o pist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru biciclete<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>“Există şi un ştrand amenajat, un loc de parcare pentru 40 de maşini.\r\n\r\nEste doar prima parte a proiectului: 15 bungalouri, ştrandul şi recepţia. Vom avea şi un restaurant care va fi gata anul viitor. Vor mai fi încă 15 bungalouri în oglindă, dar aşteptăm să vină <span lang=\"ro-RO\">cel puțin un</span> investitor care să dorească să construiască aici<span lang=\"ro-RO\">” - precizează investitorul Sorin Liubimirescu. </span>Ideea de a construi un hotel plutitor i-a veni<span lang=\"ro-RO\">t</span> om<span lang=\"ro-RO\">ului</span> de afaceri reşiţean în urmă cu câţiva ani, când acesta a<span lang=\"ro-RO\"> rămas</span> <span lang=\"ro-RO\">dezamăgit de condiții, când a căutat un loc</span> cazare pe Clisura Dunării. <span lang=\"ro-RO\"> Proiectul a fost îmbrățișat și de către primăria din Berzasca, care a intuit că dezvoltarea economică, turistică, va genera locuri de muncă și finanțe suplimentare la bugetul local - ne declara Traian Mateescu, viceprimarul comunei Berzasca. </span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul lacustru de vacanță a beneficiat de susținerea financiară a Uniunii Europene care a contribuit cu aproape 200.000 de euro nerambursabili. Valoarea construcției se ridică până acum la peste 600.000 de euro.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C. MARIAN\r\n_____________________________</strong> </span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">C</span><span lang=\"ro-RO\">ĂLĂRAȘI: În tandem cu DUNĂREA\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5393\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5393\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg\" alt=\"Cursa Dunarii\" width=\"1024\" height=\"685\" /></a>\r\n</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În primul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">weekend din octombrie, </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Călărașiul a găzduit cea de-a</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> treia ediție </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Curs</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ei</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Dunării Călărășene, competiție dedicată tuturor celor care iubesc provocările, adrenalina, dar mai ales mersul pe două roți. Orașul de la malul Dunării </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a fost</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> luat cu asalt de pasionații de ciclism și concursuri offroad din toate colțurile țării.</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cursa de şosea este ultima etapă din Road Grand Tour, cea mai importantă competiţie de</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> acest gen</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> De asemenea, evenimentul </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a găzduit</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> și cea de-a doua ediţie a Campionatului Naţional de Tandemuri</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> la care au s-au întrecut</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> peste 15 echipe</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Cursa prichindeilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (până la 7 ani)</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> s</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">-</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a desfășura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">t</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> pe un traseu mirific, pe Insula Mare a Ialomiței, înconjura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">tă</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> de Dunăre.</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Fondul generos de premii - circa 5.000 de euro, a recompensat câștigătorii Ofensivei asfaltului, </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ultima etapa din <a href=\"http://smartatletic.us5.list-manage1.com/track/click?u=ae85aceedca11ddb86db43138&amp;id=c52c924e86&amp;e=5b90f62bf3\" target=\"_blank\">Road Grand Tou</a></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">r</span></span></u></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (72 kilometri), respectiv pe cei ai </span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asaltul</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ui</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> insulei, o cursă offroad unică în România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (cu un traseu de circa 50 de kilometri - ne-a precizat </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Claudia Sofron (PR Manager)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">VORONEȚ: Toamna cu</span> Peter Hurley\r\n</strong> </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev.Peter-Hurley.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5394\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5394\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev.Peter-Hurley.jpg\" alt=\"Ev.Peter Hurley\" width=\"960\" height=\"635\" /></a>\r\nA 36 ediție a Festivalului </span><span lang=\"fr-FR\">Internațional de Film, Diaporamă și Fotografie „Toamnă la Voroneț” </span><span lang=\"ro-RO\">, care s-a consumat la Gura Humorului între 13 și 16 ooctombrie a înregistrat mai multe suprize artistice. Printre ele s-a numărat și prestația Agenției Naționale de Presă AGERPRES care a susținut acest festival printr-o expoziție din ar</span><span lang=\"fr-FR\">hiva fotografică</span><span lang=\"ro-RO\"> despre istoria României, respectiv un </span><span lang=\"fr-FR\">film documentar de excepție</span> <span lang=\"fr-FR\">„Descoperă România cu Peter Hurley”</span><span lang=\"ro-RO\">. El refa</span><span lang=\"fr-FR\">ce călătoria inițiatică pe care un irlandez a facut-o în România. Cu un rucsac de peste zece kilograme în spate, timp de 25 de zile, pornind pe jos de la Săpânța către București, în anul 2012, Peter Hurley s-a bazat în totalitate pe ospitalitatea românilor și s-a îndrăgostit de tradițiile istorice și folclorice ale neamului nostru. </span><span lang=\"ro-RO\">La recenta ediție a festivalului au fost </span><span lang=\"fr-FR\">înscrise</span><span lang=\"ro-RO\"> în total</span><span lang=\"fr-FR\"> 132 de filme din 19 țări</span><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\r\n</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: ”Luminează orașul prin tine”\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-timisoara1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5395\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5395\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-timisoara1.jpg\" alt=\"Ev timisoara1\" width=\"1024\" height=\"267\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Orașul de pe Bega va deveni în 2021 a doua localitate românească (după Sibiu) ce va purta titulatura de Capitală culturală europeană. Decizia a fost luată luna trecută când juriul a avut de ales în faza finală dintre București, Cluj-Napoca, Baia Mare și Timișoara. Bănățenii au candidat cu proiectul care are ca slogan ”Luminează orașul prin tine”. Oferta culturală a </span>Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oar<span lang=\"ro-RO\">ei e reprezentată </span>de 24 de biblioteci, 19 cinematografe, 11 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">țe</span>, 14 galerii de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> contemporan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 6 teatre, 4 muzee, o Filarmonic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i o Oper<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 4 spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii culturale, 47 de situri de patrimoniu, 24 de <span lang=\"ro-RO\">ș</span>coli, 8 centre ale industriei culturale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i creative, 340 de pie<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cur<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i interioare, 18 cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>diri publice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i comerciale <span lang=\"ro-RO\">etc. Î</span>n 2021, vor fi trei Capitale Europene ale Culturii: una din <span lang=\"ro-RO\">ță</span>rile candidate la UE (Serbia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Muntenegru), una din Grecia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i una din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii este atribuit unui ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> din U<span lang=\"ro-RO\">E</span>, pe durata unui an. P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2019, 60 de <span lang=\"ro-RO\">localități</span> vor fi de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii. Programul este considerat a fi ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativa cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> emblematic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Uniunii Europene. „Conceptul este extraordinar, pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> promoveaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> dialogul intercultural <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i accentueaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sentimentul de apartenen<span lang=\"ro-RO\">ță</span> la <span lang=\"ro-RO\">UE</span>. Trebuie s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aducem Europa <span lang=\"ro-RO\">mai </span>aproape de oameni. Cultura este „miezul” din care s-a cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dit Europa. Valorile culturale ne apropie <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre noi”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Karel Bartak, Head of Culture Unit <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul Comisiei Europene.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\r\n</span></span></p>\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">TURISMUL ECVESTRU: Mai mult dec</span><span lang=\"ro-RO\">ât o promisiune\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Forum-ecvestru1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5396\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5396\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Forum-ecvestru1.jpg\" alt=\"Ev Forum ecvestru1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În România există peste 150 de pensiuni și proprietăți agroturistice care dețin cai pentru activități ecvestre. Turism ecvestru efectiv, la nivel profesionist, practică însă doar vreo 40. Drept urmare organizarea primei ediții a <strong>Forumului de Turism Ecvestru la hotelul Ibis-Gara de Nord,</strong> a fost binevenit și așteptat. </span>Pentru operatori<span lang=\"ro-RO\">i</span> şi pentru ghizii de turism a fost un prilej de a afla informaţii utile legate de activitatea celor care se ocupă cu creşterea cailor. La Forum<span lang=\"ro-RO\"> - organizat de către </span>Equestrian Adventures<span lang=\"ro-RO\"> (director </span>Florina Ioanid Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">) în parteneriat cu <strong><a href=\"http://www.infotravelromania.ro/\" target=\"_blank\">InfoTravelRomania</a> (director Petre Dordea)</strong>, </span>au fost prezentate ofertele unor centre de echitaţie din <span lang=\"en-GB\">R</span>âş<span lang=\"en-GB\">nov, Sighi</span>ş<span lang=\"en-GB\">oara, Harghita, Cluj, Alba, dar </span>ş<span lang=\"en-GB\">i D</span>â<span lang=\"en-GB\">mbovi</span>ţ<span lang=\"en-GB\">a. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Printre speakeri s-au numărat </span></span><span style=\"color: #000000;\">Andras Albert – Villa Honor (cai islandezi)</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Alexandru Gaftoi – Centrul Ecvestru Husar</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Oana Valea – Centru de C</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">l</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rie Aladin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Ducar Diana – Centrul de Echita</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ie Diana - R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">âș</span></span><span style=\"color: #000000;\">nov</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Roxana H</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">d</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rean – Villa Abbatis Equestrian Center</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Adela Dadu – Pensiunea Domeniile Salgo</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Mihnea V</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">rgolici – Cross Country Farm</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Ionu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț </span></span><span style=\"color: #000000;\">Popescu – Pensiunea Potcoava</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span><span lang=\"ro-RO\">Printre altele ei au vorbit despre oferte personalizate,, flexibile, pentru grupuri mici și turiști individuali, îmbinarea cu alte tipuri de turism de nișă ca de exemplu turism viniviticol (cel mai apreciat mixt), cultural, istoric, etnofolcloric, de aventură, gastronomic etc. Prima ediție a </span>Forumul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> de Turism Ecvestru<span lang=\"ro-RO\"> a beneficiat de susținerea unor parteneri precum </span>Clubul Presei de Turism<span lang=\"ro-RO\"> -</span> FIJET România<span lang=\"ro-RO\">, Traveller Magazin etc.\r\n</span> </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/forum-ecvestru-II.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5397\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5397\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/forum-ecvestru-II.jpg\" alt=\"forum ecvestru II\" width=\"3504\" height=\"2336\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></p>','SUPERTARE: Sat lacustru pe Clisura Dunarii, EVENIMENTE nr.151','','publish','open','open','','supertare-sat-lacustru-pe-clisura-dunarii-evenimente-nr-151','','','2017-03-21 00:39:36','2017-03-20 22:39:36','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5320',0,'post','',0),(5321,1,'2017-03-20 16:41:17','2017-03-20 14:41:17','<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span lang=\"ro-RO\">ă primul hotel de ghiață reconstruit în fiecare an pe Transfăgărășan în vecinătatea zonei turistice Valea cu Pești, românii vor lansa pe piață și primul sat de vacanță lacustru. Astfel se poate spune că țara noastră începe să ”candideze” la segmentul turistic al destinațiilor exotice. Investiția este aproape finalizată la</span> Berzasca<span lang=\"ro-RO\"> (</span>jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Caras Severin<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pe<span lang=\"ro-RO\"> malul</span> Clisur<span lang=\"ro-RO\">ii</span> Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii<span lang=\"ro-RO\">. Aici au fost construite și finisate </span>30 de c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e pe piloni <span lang=\"ro-RO\">î</span>n mijlocul apei, devenind primul sat lacustru din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.\r\n\r\nC<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele sunt destinate exclusiv turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor, care vor putea admira Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rea chiar din mijlocul ei.<span lang=\"ro-RO\"> Întregul complex este </span>format din doua insule, Egreta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Pelicanul, fiecare cu c<span lang=\"ro-RO\">â</span>te 15 bungalouri. C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele<span lang=\"ro-RO\"> (ce beneficiază de living, bucătărie și,respectiv la etaj de dormitor)</span> sunt legate prin faleze suspendate, dar vor fi create <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pontoane pentru pescari <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">un mini-port pentru </span>ambarca<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, alei pentru pietoni, o pist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru biciclete<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>“Există şi un ştrand amenajat, un loc de parcare pentru 40 de maşini.\r\n\r\nEste doar prima parte a proiectului: 15 bungalouri, ştrandul şi recepţia. Vom avea şi un restaurant care va fi gata anul viitor. Vor mai fi încă 15 bungalouri în oglindă, dar aşteptăm să vină <span lang=\"ro-RO\">cel puțin un</span> investitor care să dorească să construiască aici<span lang=\"ro-RO\">” - precizează investitorul Sorin Liubimirescu. </span>Ideea de a construi un hotel plutitor i-a veni<span lang=\"ro-RO\">t</span> om<span lang=\"ro-RO\">ului</span> de afaceri reşiţean în urmă cu câţiva ani, când acesta a<span lang=\"ro-RO\"> rămas</span> <span lang=\"ro-RO\">dezamăgit de condiții, când a căutat un loc</span> cazare pe Clisura Dunării. <span lang=\"ro-RO\"> Proiectul a fost îmbrățișat și de către primăria din Berzasca, care a intuit că dezvoltarea economică, turistică, va genera locuri de muncă și finanțe suplimentare la bugetul local - ne declara Traian Mateescu, viceprimarul comunei Berzasca. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul lacustru de vacanță a beneficiat de susținerea financiară a Uniunii Europene care a contribuit cu aproape 200.000 de euro nerambursabili. Valoarea construcției se ridică până acum la peste 600.000 de euro.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C. MARIAN</strong> </span></span></p>','SUPERTARE: Sat lacustru pe Clisura Dunarii, EVENIMENTE nr.151','','inherit','closed','closed','','5320-revision-v1','','','2017-03-20 16:41:17','2017-03-20 14:41:17','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5320-revision-v1/',0,'revision','',0),(5322,1,'2017-03-21 00:38:25','2017-03-20 22:38:25','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span lang=\"ro-RO\">ă primul hotel de ghiață reconstruit în fiecare an pe Transfăgărășan în vecinătatea zonei turistice Valea cu Pești, românii vor lansa pe piață și primul sat de vacanță lacustru. Astfel se poate spune că țara noastră începe să ”candideze” la segmentul turistic al destinațiilor exotice. Investiția este aproape finalizată la</span> Berzasca<span lang=\"ro-RO\"> (</span>jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Caras Severin<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pe<span lang=\"ro-RO\"> malul</span> Clisur<span lang=\"ro-RO\">ii</span> Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii<span lang=\"ro-RO\">. Aici au fost construite și finisate </span>30 de c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e pe piloni <span lang=\"ro-RO\">î</span>n mijlocul apei, devenind primul sat lacustru din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.\n</span></span>\nC<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele sunt destinate exclusiv turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor, care vor putea admira Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rea chiar din mijlocul ei.<span lang=\"ro-RO\"> Întregul complex este </span>format din doua insule, Egreta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Pelicanul, fiecare cu c<span lang=\"ro-RO\">â</span>te 15 bungalouri. C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele<span lang=\"ro-RO\"> (ce beneficiază de living, bucătărie și,respectiv la etaj de dormitor)</span> sunt legate prin faleze suspendate, dar vor fi create <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pontoane pentru pescari <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">un mini-port pentru </span>ambarca<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, alei pentru pietoni, o pist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru biciclete<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>“Există şi un ştrand amenajat, un loc de parcare pentru 40 de maşini.\n\nEste doar prima parte a proiectului: 15 bungalouri, ştrandul şi recepţia. Vom avea şi un restaurant care va fi gata anul viitor. Vor mai fi încă 15 bungalouri în oglindă, dar aşteptăm să vină <span lang=\"ro-RO\">cel puțin un</span> investitor care să dorească să construiască aici<span lang=\"ro-RO\">” - precizează investitorul Sorin Liubimirescu. </span>Ideea de a construi un hotel plutitor i-a veni<span lang=\"ro-RO\">t</span> om<span lang=\"ro-RO\">ului</span> de afaceri reşiţean în urmă cu câţiva ani, când acesta a<span lang=\"ro-RO\"> rămas</span> <span lang=\"ro-RO\">dezamăgit de condiții, când a căutat un loc</span> cazare pe Clisura Dunării. <span lang=\"ro-RO\"> Proiectul a fost îmbrățișat și de către primăria din Berzasca, care a intuit că dezvoltarea economică, turistică, va genera locuri de muncă și finanțe suplimentare la bugetul local - ne declara Traian Mateescu, viceprimarul comunei Berzasca. </span>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul lacustru de vacanță a beneficiat de susținerea financiară a Uniunii Europene care a contribuit cu aproape 200.000 de euro nerambursabili. Valoarea construcției se ridică până acum la peste 600.000 de euro.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C. MARIAN\n_____________________________</strong> </span></span></p>\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">C</span><span lang=\"ro-RO\">ĂLĂRAȘI: În tandem cu DUNĂREA\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5393\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5393\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg\" alt=\"Cursa Dunarii\" width=\"1024\" height=\"685\" /></a>\n</span></span></span></strong>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În primul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">weekend din octombrie, </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Călărașiul a găzduit cea de-a</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> treia ediție </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Curs</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ei</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Dunării Călărășene, competiție dedicată tuturor celor care iubesc provocările, adrenalina, dar mai ales mersul pe două roți. Orașul de la malul Dunării </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a fost</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> luat cu asalt de pasionații de ciclism și concursuri offroad din toate colțurile țării.</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cursa de şosea este ultima etapă din Road Grand Tour, cea mai importantă competiţie de</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> acest gen</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> De asemenea, evenimentul </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a găzduit</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> și cea de-a doua ediţie a Campionatului Naţional de Tandemuri</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> la care au s-au întrecut</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> peste 15 echipe</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Cursa prichindeilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (până la 7 ani)</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> s</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">-</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a desfășura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">t</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> pe un traseu mirific, pe Insula Mare a Ialomiței, înconjura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">tă</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> de Dunăre.</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Fondul generos de premii - circa 5.000 de euro, a recompensat câștigătorii Ofensivei asfaltului, </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ultima etapa din <a href=\"http://smartatletic.us5.list-manage1.com/track/click?u=ae85aceedca11ddb86db43138&amp;id=c52c924e86&amp;e=5b90f62bf3\" target=\"_blank\">Road Grand Tou</a></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">r</span></span></u></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (72 kilometri), respectiv pe cei ai </span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asaltul</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ui</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> insulei, o cursă offroad unică în România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (cu un traseu de circa 50 de kilometri - ne-a precizat </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Claudia Sofron (PR Manager)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span></span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">VORONEȚ: Toamna cu</span> Peter Hurley</strong> </span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">A 36 ediție a Festivalului </span><span lang=\"fr-FR\">Internațional de Film, Diaporamă și Fotografie „Toamnă la Voroneț” </span><span lang=\"ro-RO\">, care s-a consumat la Gura Humorului între 13 și 16 ooctombrie a înregistrat mai multe suprize artistice. Printre ele s-a numărat și prestația Agenției Naționale de Presă AGERPRES care a susținut acest festival printr-o expoziție din ar</span><span lang=\"fr-FR\">hiva fotografică</span><span lang=\"ro-RO\"> despre istoria României, respectiv un </span><span lang=\"fr-FR\">film documentar de excepție</span> <span lang=\"fr-FR\">„Descoperă România cu Peter Hurley”</span><span lang=\"ro-RO\">. El refa</span><span lang=\"fr-FR\">ce călătoria inițiatică pe care un irlandez a facut-o în România. Cu un rucsac de peste zece kilograme în spate, timp de 25 de zile, pornind pe jos de la Săpânța către București, în anul 2012, Peter Hurley s-a bazat în totalitate pe ospitalitatea românilor și s-a îndrăgostit de tradițiile istorice și folclorice ale neamului nostru. </span><span lang=\"ro-RO\">La recenta ediție a festivalului au fost </span><span lang=\"fr-FR\">înscrise</span><span lang=\"ro-RO\"> în total</span><span lang=\"fr-FR\"> 132 de filme din 19 țări</span><span lang=\"ro-RO\">.\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\n</span></span></span>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: ”Luminează orașul prin tine”</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Orașul de pe Bega va deveni în 2021 a doua localitate românească (după Sibiu) ce va purta titulatura de Capitală culturală europeană. Decizia a fost luată luna trecută când juriul a avut de ales în faza finală dintre București, Cluj-Napoca, Baia Mare și Timișoara. Bănățenii au candidat cu proiectul care are ca slogan ”Luminează orașul prin tine”. Oferta culturală a </span>Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oar<span lang=\"ro-RO\">ei e reprezentată </span>de 24 de biblioteci, 19 cinematografe, 11 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">țe</span>, 14 galerii de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> contemporan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 6 teatre, 4 muzee, o Filarmonic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i o Oper<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 4 spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii culturale, 47 de situri de patrimoniu, 24 de <span lang=\"ro-RO\">ș</span>coli, 8 centre ale industriei culturale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i creative, 340 de pie<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cur<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i interioare, 18 cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>diri publice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i comerciale <span lang=\"ro-RO\">etc. Î</span>n 2021, vor fi trei Capitale Europene ale Culturii: una din <span lang=\"ro-RO\">ță</span>rile candidate la UE (Serbia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Muntenegru), una din Grecia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i una din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii este atribuit unui ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> din U<span lang=\"ro-RO\">E</span>, pe durata unui an. P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2019, 60 de <span lang=\"ro-RO\">localități</span> vor fi de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii. Programul este considerat a fi ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativa cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> emblematic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Uniunii Europene. „Conceptul este extraordinar, pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> promoveaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> dialogul intercultural <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i accentueaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sentimentul de apartenen<span lang=\"ro-RO\">ță</span> la <span lang=\"ro-RO\">UE</span>. Trebuie s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aducem Europa <span lang=\"ro-RO\">mai </span>aproape de oameni. Cultura este „miezul” din care s-a cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dit Europa. Valorile culturale ne apropie <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre noi”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Karel Bartak, Head of Culture Unit <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul Comisiei Europene.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\n</span></span></p>\n<strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">TURISMUL ECVESTRU: Mai mult dec</span><span lang=\"ro-RO\">ât o promisiune</span></span></strong>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În România există peste 150 de pensiuni și proprietăți agroturistice care dețin cai pentru activități ecvestre. Turism ecvestru efectiv, la nivel profesionist, practică însă doar vreo 40. Drept urmare organizarea primei ediții a <strong>Forumului de Turism Ecvestru la hotelul Ibis-Gara de Nord,</strong> a fost binevenit și așteptat. </span>Pentru operatori<span lang=\"ro-RO\">i</span> şi pentru ghizii de turism a fost un prilej de a afla informaţii utile legate de activitatea celor care se ocupă cu creşterea cailor. La Forum<span lang=\"ro-RO\"> - organizat de către </span>Equestrian Adventures<span lang=\"ro-RO\"> (director </span>Florina Ioanid Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">) în parteneriat cu <strong><a href=\"http://www.infotravelromania.ro/\" target=\"_blank\">InfoTravelRomania</a> (director Petre Dordea)</strong>, </span>au fost prezentate ofertele unor centre de echitaţie din <span lang=\"en-GB\">R</span>âş<span lang=\"en-GB\">nov, Sighi</span>ş<span lang=\"en-GB\">oara, Harghita, Cluj, Alba, dar </span>ş<span lang=\"en-GB\">i D</span>â<span lang=\"en-GB\">mbovi</span>ţ<span lang=\"en-GB\">a. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Printre speakeri s-au numărat </span></span><span style=\"color: #000000;\">Andras Albert – Villa Honor (cai islandezi)</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Alexandru Gaftoi – Centrul Ecvestru Husar</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Oana Valea – Centru de C</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">l</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rie Aladin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Ducar Diana – Centrul de Echita</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ie Diana - R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">âș</span></span><span style=\"color: #000000;\">nov</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Roxana H</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">d</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rean – Villa Abbatis Equestrian Center</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Adela Dadu – Pensiunea Domeniile Salgo</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Mihnea V</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">rgolici – Cross Country Farm</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Ionu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț </span></span><span style=\"color: #000000;\">Popescu – Pensiunea Potcoava</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span><span lang=\"ro-RO\">Printre altele ei au vorbit despre oferte personalizate,, flexibile, pentru grupuri mici și turiști individuali, îmbinarea cu alte tipuri de turism de nișă ca de exemplu turism viniviticol (cel mai apreciat mixt), cultural, istoric, etnofolcloric, de aventură, gastronomic etc. Prima ediție a </span>Forumul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> de Turism Ecvestru<span lang=\"ro-RO\"> a beneficiat de susținerea unor parteneri precum </span>Clubul Presei de Turism<span lang=\"ro-RO\"> -</span> FIJET România<span lang=\"ro-RO\">, Traveller Magazin etc.</span> </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></p>','SUPERTARE: Sat lacustru pe Clisura Dunarii, EVENIMENTE nr.151','','inherit','closed','closed','','5320-autosave-v1','','','2017-03-21 00:38:25','2017-03-20 22:38:25','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5320-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5323,1,'2017-03-20 22:48:02','2017-03-20 20:48:02','<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span lang=\"ro-RO\">ă primul hotel de ghiață reconstruit în fiecare an pe Transfăgărășan în vecinătatea zonei turistice Valea cu Pești, românii vor lansa pe piață și primul sat de vacanță lacustru. Astfel se poate spune că țara noastră începe să ”candideze” la segmentul turistic al destinațiilor exotice. Investiția este aproape finalizată la</span> Berzasca<span lang=\"ro-RO\"> (</span>jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Caras Severin<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pe<span lang=\"ro-RO\"> malul</span> Clisur<span lang=\"ro-RO\">ii</span> Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii<span lang=\"ro-RO\">. Aici au fost construite și finisate </span>30 de c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e pe piloni <span lang=\"ro-RO\">î</span>n mijlocul apei, devenind primul sat lacustru din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.</span></span></p>\r\nC<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele sunt destinate exclusiv turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor, care vor putea admira Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rea chiar din mijlocul ei.<span lang=\"ro-RO\"> Întregul complex este </span>format din doua insule, Egreta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Pelicanul, fiecare cu c<span lang=\"ro-RO\">â</span>te 15 bungalouri. C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele<span lang=\"ro-RO\"> (ce beneficiază de living, bucătărie și,respectiv la etaj de dormitor)</span> sunt legate prin faleze suspendate, dar vor fi create <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pontoane pentru pescari <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">un mini-port pentru </span>ambarca<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, alei pentru pietoni, o pist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru biciclete<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>“Există şi un ştrand amenajat, un loc de parcare pentru 40 de maşini.\r\n\r\nEste doar prima parte a proiectului: 15 bungalouri, ştrandul şi recepţia. Vom avea şi un restaurant care va fi gata anul viitor. Vor mai fi încă 15 bungalouri în oglindă, dar aşteptăm să vină <span lang=\"ro-RO\">cel puțin un</span> investitor care să dorească să construiască aici<span lang=\"ro-RO\">” - precizează investitorul Sorin Liubimirescu. </span>Ideea de a construi un hotel plutitor i-a veni<span lang=\"ro-RO\">t</span> om<span lang=\"ro-RO\">ului</span> de afaceri reşiţean în urmă cu câţiva ani, când acesta a<span lang=\"ro-RO\"> rămas</span> <span lang=\"ro-RO\">dezamăgit de condiții, când a căutat un loc</span> cazare pe Clisura Dunării. <span lang=\"ro-RO\"> Proiectul a fost îmbrățișat și de către primăria din Berzasca, care a intuit că dezvoltarea economică, turistică, va genera locuri de muncă și finanțe suplimentare la bugetul local - ne declara Traian Mateescu, viceprimarul comunei Berzasca. </span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul lacustru de vacanță a beneficiat de susținerea financiară a Uniunii Europene care a contribuit cu aproape 200.000 de euro nerambursabili. Valoarea construcției se ridică până acum la peste 600.000 de euro.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C. MARIAN\r\n_____________________________</strong> </span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">C</span><span lang=\"ro-RO\">ĂLĂRAȘI: În tandem cu DUNĂREA</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În primul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">weekend din octombrie, </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Călărașiul a găzduit cea de-a</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> treia ediție </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Curs</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ei</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Dunării Călărășene, competiție dedicată tuturor celor care iubesc provocările, adrenalina, dar mai ales mersul pe două roți. Orașul de la malul Dunării </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a fost</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> luat cu asalt de pasionații de ciclism și concursuri offroad din toate colțurile țării.</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cursa de şosea este ultima etapă din Road Grand Tour, cea mai importantă competiţie de</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> acest gen</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> De asemenea, evenimentul </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a găzduit</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> și cea de-a doua ediţie a Campionatului Naţional de Tandemuri</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> la care au s-au întrecut</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> peste 15 echipe</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Cursa prichindeilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (până la 7 ani)</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> s</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">-</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a desfășura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">t</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> pe un traseu mirific, pe Insula Mare a Ialomiței, înconjura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">tă</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> de Dunăre.</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Fondul generos de premii - circa 5.000 de euro, a recompensat câștigătorii Ofensivei asfaltului, </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ultima etapa din <a href=\"http://smartatletic.us5.list-manage1.com/track/click?u=ae85aceedca11ddb86db43138&amp;id=c52c924e86&amp;e=5b90f62bf3\" target=\"_blank\">Road Grand Tou</a></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">r</span></span></u></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (72 kilometri), respectiv pe cei ai </span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asaltul</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ui</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> insulei, o cursă offroad unică în România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (cu un traseu de circa 50 de kilometri - ne-a precizat </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Claudia Sofron (PR Manager)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">VORONEȚ: Toamna cu</span> Peter Hurley</strong> </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">A 36 ediție a Festivalului </span><span lang=\"fr-FR\">Internațional de Film, Diaporamă și Fotografie „Toamnă la Voroneț” </span><span lang=\"ro-RO\">, care s-a consumat la Gura Humorului între 13 și 16 ooctombrie a înregistrat mai multe suprize artistice. Printre ele s-a numărat și prestația Agenției Naționale de Presă AGERPRES care a susținut acest festival printr-o expoziție din ar</span><span lang=\"fr-FR\">hiva fotografică</span><span lang=\"ro-RO\"> despre istoria României, respectiv un </span><span lang=\"fr-FR\">film documentar de excepție</span> <span lang=\"fr-FR\">„Descoperă România cu Peter Hurley”</span><span lang=\"ro-RO\">. El refa</span><span lang=\"fr-FR\">ce călătoria inițiatică pe care un irlandez a facut-o în România. Cu un rucsac de peste zece kilograme în spate, timp de 25 de zile, pornind pe jos de la Săpânța către București, în anul 2012, Peter Hurley s-a bazat în totalitate pe ospitalitatea românilor și s-a îndrăgostit de tradițiile istorice și folclorice ale neamului nostru. </span><span lang=\"ro-RO\">La recenta ediție a festivalului au fost </span><span lang=\"fr-FR\">înscrise</span><span lang=\"ro-RO\"> în total</span><span lang=\"fr-FR\"> 132 de filme din 19 țări</span><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\r\n</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: ”Luminează orașul prin tine”</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Orașul de pe Bega va deveni în 2021 a doua localitate românească (după Sibiu) ce va purta titulatura de Capitală culturală europeană. Decizia a fost luată luna trecută când juriul a avut de ales în faza finală dintre București, Cluj-Napoca, Baia Mare și Timișoara. Bănățenii au candidat cu proiectul care are ca slogan ”Luminează orașul prin tine”. Oferta culturală a </span>Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oar<span lang=\"ro-RO\">ei e reprezentată </span>de 24 de biblioteci, 19 cinematografe, 11 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">țe</span>, 14 galerii de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> contemporan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 6 teatre, 4 muzee, o Filarmonic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i o Oper<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 4 spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii culturale, 47 de situri de patrimoniu, 24 de <span lang=\"ro-RO\">ș</span>coli, 8 centre ale industriei culturale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i creative, 340 de pie<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cur<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i interioare, 18 cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>diri publice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i comerciale <span lang=\"ro-RO\">etc. Î</span>n 2021, vor fi trei Capitale Europene ale Culturii: una din <span lang=\"ro-RO\">ță</span>rile candidate la UE (Serbia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Muntenegru), una din Grecia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i una din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii este atribuit unui ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> din U<span lang=\"ro-RO\">E</span>, pe durata unui an. P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2019, 60 de <span lang=\"ro-RO\">localități</span> vor fi de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii. Programul este considerat a fi ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativa cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> emblematic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Uniunii Europene. „Conceptul este extraordinar, pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> promoveaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> dialogul intercultural <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i accentueaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sentimentul de apartenen<span lang=\"ro-RO\">ță</span> la <span lang=\"ro-RO\">UE</span>. Trebuie s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aducem Europa <span lang=\"ro-RO\">mai </span>aproape de oameni. Cultura este „miezul” din care s-a cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dit Europa. Valorile culturale ne apropie <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre noi”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Karel Bartak, Head of Culture Unit <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul Comisiei Europene.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\r\n</span></span></p>\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">TURISMUL ECVESTRU: Mai mult dec</span><span lang=\"ro-RO\">ât o promisiune</span></span></strong>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În România există peste 150 de pensiuni și proprietăți agroturistice care dețin cai pentru activități ecvestre. Turism ecvestru efectiv, la nivel profesionist, practică însă doar vreo 40. Drept urmare organizarea primei ediții a <strong>Forumului de Turism Ecvestru la hotelul Ibis-Gara de Nord,</strong> a fost binevenit și așteptat. </span>Pentru operatori<span lang=\"ro-RO\">i</span> şi pentru ghizii de turism a fost un prilej de a afla informaţii utile legate de activitatea celor care se ocupă cu creşterea cailor. La Forum<span lang=\"ro-RO\"> - organizat de către </span>Equestrian Adventures<span lang=\"ro-RO\"> (director </span>Florina Ioanid Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">) în parteneriat cu <strong><a href=\"http://www.infotravelromania.ro/\" target=\"_blank\">InfoTravelRomania</a> (director Petre Dordea)</strong>, </span>au fost prezentate ofertele unor centre de echitaţie din <span lang=\"en-GB\">R</span>âş<span lang=\"en-GB\">nov, Sighi</span>ş<span lang=\"en-GB\">oara, Harghita, Cluj, Alba, dar </span>ş<span lang=\"en-GB\">i D</span>â<span lang=\"en-GB\">mbovi</span>ţ<span lang=\"en-GB\">a. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Printre speakeri s-au numărat </span></span><span style=\"color: #000000;\">Andras Albert – Villa Honor (cai islandezi)</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Alexandru Gaftoi – Centrul Ecvestru Husar</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Oana Valea – Centru de C</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">l</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rie Aladin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Ducar Diana – Centrul de Echita</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ie Diana - R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">âș</span></span><span style=\"color: #000000;\">nov</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Roxana H</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">d</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rean – Villa Abbatis Equestrian Center</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Adela Dadu – Pensiunea Domeniile Salgo</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Mihnea V</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">rgolici – Cross Country Farm</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Ionu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț </span></span><span style=\"color: #000000;\">Popescu – Pensiunea Potcoava</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span><span lang=\"ro-RO\">Printre altele ei au vorbit despre oferte personalizate,, flexibile, pentru grupuri mici și turiști individuali, îmbinarea cu alte tipuri de turism de nișă ca de exemplu turism viniviticol (cel mai apreciat mixt), cultural, istoric, etnofolcloric, de aventură, gastronomic etc. Prima ediție a </span>Forumul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> de Turism Ecvestru<span lang=\"ro-RO\"> a beneficiat de susținerea unor parteneri precum </span>Clubul Presei de Turism<span lang=\"ro-RO\"> -</span> FIJET România<span lang=\"ro-RO\">, Traveller Magazin etc.</span> </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></p>','SUPERTARE: Sat lacustru pe Clisura Dunarii, EVENIMENTE nr.151','','inherit','closed','closed','','5320-revision-v1','','','2017-03-20 22:48:02','2017-03-20 20:48:02','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5320-revision-v1/',0,'revision','',0),(5324,1,'2017-03-20 22:51:44','2017-03-20 20:51:44','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Vom ajunge să-i luăm pe străini să doarmă la noi acasă? Așa se va naște... cazarea socială! Unii investitori își cresc patrimoniul hotelier, alții se gândesc la exituri și vânzări. Cumpărătorii așteaptă la ”copca tranzacțiilor” prețuri mai prietenești ori... disperate. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TENDINTE: E nevoie de mai multe hoteluri\r\n</span></span></strong></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5385,5386,5387,5384\"]\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Chiar dacă anul trecut gradul de ocupare al spațiilor de cazare din țara noastră a fost de numai 28,7% iar durata sejururilor străinilor în România a scăzut în medie sub 2 zile, reprezentanții hotelierilor români sunt de părere că acest segment duce lipsă de</span> investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii<span lang=\"ro-RO\"> iar străinii nu vor mai avea loc în hoteluri. O proiecție optimistă. Dar e de realistă? </span>Num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul <span lang=\"ro-RO\">celor sosiți</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n România s-a majorat cu circa <span lang=\"ro-RO\">16-</span>17% anul trecut, iar pentru acest an este estimat un plus de 20%<span lang=\"ro-RO\"> (adică încă 450.000 de turiști străini în țară, cu circa 900.000 de înnoptări)</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n paralel, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, nu a crescut <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul de camere<span lang=\"ro-RO\">. Astfel că,</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n câ<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iva ani<span lang=\"ro-RO\"> ,e posibil ca</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii <span lang=\"ro-RO\">să nu mai găsească locuri disponibile în</span> hotelurile din <span lang=\"ro-RO\">Capitală ș</span>i din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile din <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioadele de vârf, cred hotelierii. Conform datelor ANT, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada 2014-2016, au fost inaugurate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti doar 389 de camere cu 771 de locuri.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> ”<span style=\"font-size: large;\">90% dintre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ini dorm <span lang=\"ro-RO\">î</span>n hoteluri, <span lang=\"ro-RO\">subliniază </span>C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Ile, <span lang=\"ro-RO\">liderul</span> Federa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Industriei Hoteliere din România<span lang=\"ro-RO\"> (</span>FIHR<span lang=\"ro-RO\">)</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Î</span>n toat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ara exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 71.251 de camere clasificate la 3, 4 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 5 stele. Ce se <span lang=\"ro-RO\">va întîmpla </span>dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> situa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia ne avantajeaz<span lang=\"ro-RO\">ă? Iar anul </span>viitor vom avea cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 15% pentru turismul românesc<span lang=\"ro-RO\">?</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>nseamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nca 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i asta doar pentru 2017<span lang=\"ro-RO\">. </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are circa 13.000 de camere viabile, <span lang=\"ro-RO\">c</span>u un grad mediu de ocupare de peste 65% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2015, fa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 63% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2014. Cum 2016 mai aduce un plus de circa 3% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, <span lang=\"ro-RO\">orașul</span> se apropie de un grad mediu de ocupare de 68% pe an. <span lang=\"ro-RO\">Cum a</span>par <span lang=\"ro-RO\">puține </span>camere noi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>,<span lang=\"ro-RO\"> e tendința ultimilor </span>ani, <a href=\"http://www.infotravelromania.com/bucharest-rent-apartment-welcome-bucharest-1/\" target=\"_blank\">Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul</a> mai poate aduce maximum 200.000 <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri. <span lang=\"ro-RO\">Vom avea unde să îi cazăm în 2017 pe cei care vor consuma</span> 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri prev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zute<span lang=\"ro-RO\">?</span> Nu <span lang=\"ro-RO\">avansăm calcule</span> pentru 2018 sau 2019, chiar 2020, când va avea loc Campionatul European de Fotbal <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sau 2021, când Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara va fi <span lang=\"ro-RO\">C</span>apital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cultural<span lang=\"ro-RO\">ă europeană</span>. Risc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\"> să</span> ne sufoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">, să ne supraîncălzim cu o</span> cerere suplimentar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe care nu <span lang=\"ro-RO\">o vom putea gestiona </span>eficient”<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚII: Banul s-a zidit la Turda și București\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5384\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5384\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" alt=\"Hotel Potaisa turda 5\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un proiect anunțat cu mai bine de 4 ani în urmă a fost finalizat de </span>Salina Turda<span lang=\"ro-RO\">. În urma unei investiții de circa 1 milion de lei, fonduri provenite dintr-un credit dar și din surse propri</span>i<span lang=\"ro-RO\"> ale salinei, a fost modernizat și inaugurat hotelul Potaissa. Conform directorului Salinei Turda, </span>Simona Baciu <span lang=\"ro-RO\">”</span>hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span>, ce ofer<span lang=\"ro-RO\">ă 24 de camere și apartamente, </span>beneficiaza <span lang=\"ro-RO\">acum </span>de un centru SPA <span lang=\"ro-RO\">în cadrul căruia va funcționa și o bază medicală. În total investiția se va ridica până la sfârșitul anului la circa 4 milioane de lei.” </span>Anul trecut, Salina Turda a fost vizitat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de aproape 550.000 de turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, cel mai mare num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistrat de la reabilitarea sa, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2010. Circa 30% dintre <span lang=\"ro-RO\">aceștia sunt străini și au venit din </span>Ungaria, Israel, Anglia, SUA, Spania, China, Japonia, Polonia, Germania, Mexic.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea, la București </span>Compania Ana Hotels, controlat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">familia </span>Copos, <span lang=\"ro-RO\">a anunțat demararea unor investiții în valoare de circa 20 milioane de euro ce vor avea ca obiect </span>hotelul Athenee Palace<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Hilton.<span lang=\"ro-RO\"> Acestea se vor desfășura pe mai multe etape și includ </span> renovarea complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a camerelor<span lang=\"ro-RO\"> (ce va dura până în 2020), construirea unui </span>corp nou de hotel cu aproximativ 70 de camere precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a unei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e de 900 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați. I</span>nvesti<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionarul majoritar din fondurile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dividendele rezultate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii Ana IMEP <span lang=\"ro-RO\">din Pitești </span>c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre grupul nipon Nidec. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TRANZACȚII: Unde sunt cumpărătorii ?</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Încă două hoteluri din stațiunea Poiana Brașov - </span></span><span style=\"font-size: large;\">Rina Vista <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Rina Tirol <span lang=\"ro-RO\">-, </span>clasificate la 3 stele, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de o firm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari israelieni intrat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n faliment, au fost scoase <span lang=\"ro-RO\">inițial </span>la v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzare pentru suma de 3,1<span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span>2,1 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro. </span>Deoarece nu s-a g<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un <span lang=\"ro-RO\">cumpărător</span>, pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de vânzare a fost redus la 2,4 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro pentru </span>Rina Vista, <span lang=\"ro-RO\">dar p</span>entru Rina Tirol<span lang=\"ro-RO\"> el a fost</span> ridicat la 2,5 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2008, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd a achizitionat cele dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hoteluri, compania anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> va investi 8 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro î</span>n modernizarea acestora. <span lang=\"ro-RO\">După apariția crizei</span> compania <span lang=\"ro-RO\">s-a confruntat cu dificultăți financiare </span> intrând <span lang=\"ro-RO\">î</span>n insolven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2012 <span lang=\"ro-RO\">și anul trecut în faliment. </span>Rina Tirol are 56 de camere repartizate pe 4 etaje, <span lang=\"ro-RO\">iar</span> Rina Vista are 106 camere pe 5 etaje<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La rândul său olandezul</span> Jerry van Schaik, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de a vinde <span lang=\"ro-RO\">integral pachetul de acțiuni </span>de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut la Rembrandt Hotel SRL<span lang=\"ro-RO\">. Aceasta operează </span>hotelul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cafeneaua Klein<span lang=\"ro-RO\">, recent lansată pe piață,</span> din Centrul Vechi <span lang=\"ro-RO\">al Capitalei.</span> Pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de pornire este de 350.000 <span lang=\"ro-RO\">euro</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Decizia e suprinzătoare, afirmă specialiștii, în condițiile în care Rembrandt, este unul dintre cele mai apreciat și votat de către turiștii străini. </span>Boutique hotelul a fost deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2005 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i are 16 camere. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">unitatea</span> a avut o rat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de ocupare de 86,7%<span lang=\"ro-RO\">. </span>V<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzarea face parte dintr-o repozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionare a afaceri<span lang=\"ro-RO\">lor</span> lui Jerry van Schaik. Acesta a precizat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se va concentra pe proiecte noi de promovare a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii din Olanda <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i<span lang=\"ro-RO\"> din țări vest europene</span>. Tranzac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia include doar afacerea, nu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>direa, care este inchiriat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>”- a declarat John Soleanicov, consilierul financiar al antreprenorului.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4046\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4046\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" alt=\"fivestar-hospitality\" width=\"500\" height=\"87\" /></a></span></span></p>','Ne sufocăm, vindem și iar respirăm !, INDUSTRIE HOTELIERA nr.151','','publish','open','open','','ne-sufocam-vindem-si-iar-respiram-industrie-hoteliera-nr-151','','','2017-03-21 00:36:56','2017-03-20 22:36:56','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5324',0,'post','',0),(5325,1,'2017-03-20 22:51:44','2017-03-20 20:51:44','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Vom ajunge să-i luăm pe străini să doarmă la noi acasă? Așa se va naște... cazarea socială! Unii investitori își cresc patrimoniul hotelier, alții se gândesc la exituri și vânzări. Cumpărătorii așteaptă la ”copca tranzacțiilor” prețuri mai prietenești ori... disperate. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TENDINTE: E nevoie de mai multe hoteluri</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Chiar dacă anul trecut gradul de ocupare al spațiilor de cazare din țara noastră a fost de numai 28,7% iar durata sejururilor străinilor în România a scăzut în medie sub 2 zile, reprezentanții hotelierilor români sunt de părere că acest segment duce lipsă de</span> investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii<span lang=\"ro-RO\"> iar străinii nu vor mai avea loc în hoteluri. O proiecție optimistă. Dar e de realistă? </span>Num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul <span lang=\"ro-RO\">celor sosiți</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n România s-a majorat cu circa <span lang=\"ro-RO\">16-</span>17% anul trecut, iar pentru acest an este estimat un plus de 20%<span lang=\"ro-RO\"> (adică încă 450.000 de turiști străini în țară, cu circa 900.000 de înnoptări)</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n paralel, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, nu a crescut <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul de camere<span lang=\"ro-RO\">. Astfel că,</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n câ<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iva ani<span lang=\"ro-RO\"> ,e posibil ca</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii <span lang=\"ro-RO\">să nu mai găsească locuri disponibile în</span> hotelurile din <span lang=\"ro-RO\">Capitală ș</span>i din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile din <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioadele de vârf, cred hotelierii. Conform datelor ANT, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada 2014-2016, au fost inaugurate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti doar 389 de camere cu 771 de locuri.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> ”<span style=\"font-size: large;\">90% dintre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ini dorm <span lang=\"ro-RO\">î</span>n hoteluri, <span lang=\"ro-RO\">subliniază </span>C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Ile, <span lang=\"ro-RO\">liderul</span> Federa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Industriei Hoteliere din România<span lang=\"ro-RO\"> (</span>FIHR<span lang=\"ro-RO\">)</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Î</span>n toat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ara exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 71.251 de camere clasificate la 3, 4 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 5 stele. Ce se <span lang=\"ro-RO\">va întîmpla </span>dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> situa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia ne avantajeaz<span lang=\"ro-RO\">ă? Iar anul </span>viitor vom avea cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 15% pentru turismul românesc<span lang=\"ro-RO\">?</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>nseamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nca 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i asta doar pentru 2017<span lang=\"ro-RO\">. </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are circa 13.000 de camere viabile, <span lang=\"ro-RO\">c</span>u un grad mediu de ocupare de peste 65% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2015, fa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 63% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2014. Cum 2016 mai aduce un plus de circa 3% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, <span lang=\"ro-RO\">orașul</span> se apropie de un grad mediu de ocupare de 68% pe an. <span lang=\"ro-RO\">Cum a</span>par <span lang=\"ro-RO\">puține </span>camere noi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>,<span lang=\"ro-RO\"> e tendința ultimilor </span>ani, Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul mai poate aduce maximum 200.000 <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri. <span lang=\"ro-RO\">Vom avea unde să îi cazăm în 2017 pe cei care vor consuma</span> 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri prev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zute<span lang=\"ro-RO\">?</span> Nu <span lang=\"ro-RO\">avansăm calcule</span> pentru 2018 sau 2019, chiar 2020, când va avea loc Campionatul European de Fotbal <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sau 2021, când Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara va fi <span lang=\"ro-RO\">C</span>apital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cultural<span lang=\"ro-RO\">ă europeană</span>. Risc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\"> să</span> ne sufoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">, să ne supraîncălzim cu o</span> cerere suplimentar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe care nu <span lang=\"ro-RO\">o vom putea gestiona </span>eficient”<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚII: Banul s-a zidit la Turda și București</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un proiect anunțat cu mai bine de 4 ani în urmă a fost finalizat de </span>Salina Turda<span lang=\"ro-RO\">. În urma unei investiții de circa 1 milion de lei, fonduri provenite dintr-un credit dar și din surse propri</span>i<span lang=\"ro-RO\"> ale salinei, a fost modernizat și inaugurat hotelul Potaissa. Conform directorului Salinei Turda, </span>Simona Baciu <span lang=\"ro-RO\">”</span>hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span>, ce ofer<span lang=\"ro-RO\">ă 24 de camere și apartamente, </span>beneficiaza <span lang=\"ro-RO\">acum </span>de un centru SPA <span lang=\"ro-RO\">în cadrul căruia va funcționa și o bază medicală. În total investiția se va ridica până la sfârșitul anului la circa 4 milioane de lei.” </span>Anul trecut, Salina Turda a fost vizitat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de aproape 550.000 de turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, cel mai mare num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistrat de la reabilitarea sa, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2010. Circa 30% dintre <span lang=\"ro-RO\">aceștia sunt străini și au venit din </span>Ungaria, Israel, Anglia, SUA, Spania, China, Japonia, Polonia, Germania, Mexic.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea, la București </span>Compania Ana Hotels, controlat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">familia </span>Copos, <span lang=\"ro-RO\">a anunțat demararea unor investiții în valoare de circa 20 milioane de euro ce vor avea ca obiect </span>hotelul Athenee Palace<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Hilton.<span lang=\"ro-RO\"> Acestea se vor desfășura pe mai multe etape și includ </span> renovarea complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a camerelor<span lang=\"ro-RO\"> (ce va dura până în 2020), construirea unui </span>corp nou de hotel cu aproximativ 70 de camere precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a unei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e de 900 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați. I</span>nvesti<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionarul majoritar din fondurile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dividendele rezultate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii Ana IMEP <span lang=\"ro-RO\">din Pitești </span>c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre grupul nipon Nidec. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TRANZACȚII: Unde sunt cumpărătorii ?</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Încă două hoteluri din stațiunea Poiana Brașov - </span></span><span style=\"font-size: large;\">Rina Vista <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Rina Tirol <span lang=\"ro-RO\">-, </span>clasificate la 3 stele, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de o firm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari israelieni intrat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n faliment, au fost scoase <span lang=\"ro-RO\">inițial </span>la v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzare pentru suma de 3,1<span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span>2,1 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro. </span>Deoarece nu s-a g<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un <span lang=\"ro-RO\">cumpărător</span>, pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de vânzare a fost redus la 2,4 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro pentru </span>Rina Vista, <span lang=\"ro-RO\">dar p</span>entru Rina Tirol<span lang=\"ro-RO\"> el a fost</span> ridicat la 2,5 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2008, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd a achizitionat cele dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hoteluri, compania anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> va investi 8 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro î</span>n modernizarea acestora. <span lang=\"ro-RO\">După apariția crizei</span> compania <span lang=\"ro-RO\">s-a confruntat cu dificultăți financiare </span> intrând <span lang=\"ro-RO\">î</span>n insolven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2012 <span lang=\"ro-RO\">și anul trecut în faliment. </span>Rina Tirol are 56 de camere repartizate pe 4 etaje, <span lang=\"ro-RO\">iar</span> Rina Vista are 106 camere pe 5 etaje<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La rândul său olandezul</span> Jerry van Schaik, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de a vinde <span lang=\"ro-RO\">integral pachetul de acțiuni </span>de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut la Rembrandt Hotel SRL<span lang=\"ro-RO\">. Aceasta operează </span>hotelul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cafeneaua Klein<span lang=\"ro-RO\">, recent lansată pe piață,</span> din Centrul Vechi <span lang=\"ro-RO\">al Capitalei.</span> Pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de pornire este de 350.000 <span lang=\"ro-RO\">euro</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Decizia e suprinzătoare, afirmă specialiștii, în condițiile în care Rembrandt, este unul dintre cele mai apreciat și votat de către turiștii străini. </span>Boutique hotelul a fost deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2005 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i are 16 camere. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">unitatea</span> a avut o rat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de ocupare de 86,7%<span lang=\"ro-RO\">. </span>V<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzarea face parte dintr-o repozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionare a afaceri<span lang=\"ro-RO\">lor</span> lui Jerry van Schaik. Acesta a precizat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se va concentra pe proiecte noi de promovare a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii din Olanda <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i<span lang=\"ro-RO\"> din țări vest europene</span>. Tranzac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia include doar afacerea, nu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>direa, care este inchiriat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>”- a declarat John Soleanicov, consilierul financiar al antreprenorului.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR</span></span></p>','Ne sufocăm, vindem și iar respirăm !, INDUSTRIE HOTELIERA nr.151','','inherit','closed','closed','','5324-revision-v1','','','2017-03-20 22:51:44','2017-03-20 20:51:44','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5324-revision-v1/',0,'revision','',0),(5326,1,'2017-03-20 23:08:45','2017-03-20 21:08:45','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cum a ajuns o a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare anonim<span lang=\"ro-RO\">ă Capitala mondială a broaștelor? Nu numai dragostea ci și istoria gastronomiei trece prin stomac. Unde bate ”inima cajun &amp; creole a Louisianei”? Ce gust are friptura de aligator!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Vreți să aflați mai mult? Nu ezitați să ne însoțiți într-o nouă aventură americană. De data aceasta în Louisiana.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5373\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5373\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg\" alt=\"Orleans rum 327\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Frog City - o chestiune de marketing</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Broaște pe toți pereții caselor. Când ai pătruns în inima sudului Louisianei și o iei înspre Lafayette n-ai cum să nu te oprești în ineditul Rayne - alias Frog City. Circa 8000 de locuitori sunt risipiți pe o suprafață de cam 10 kilometri pătrați. Un orășel, ce seamănă cu un studiou cinematografic hollyvoodian, ce are toți pereții clădirilor din zona centrală pictați cu... broaște. Cum s-a ajuns aici! Pe la 1860 localitatea avea cam 600 de locuitori care trăiau în vecinătatea unei zone foarte umede (denumită de am</span>e<span lang=\"ro-RO\">ricani bayou) foarte bogată în... broaște. Cine a făcut-o celebră? Trei întreprinzători de origine franceză, chef Donac Pucheu și mai apoi frații Weil pe la 1880, încep comerțul extrem de inedit și profitabil cu celebre delicatese ”picioare de broască”. Odată servite în faimosul restaurant new-yorkez Sardi</span>’s <span lang=\"ro-RO\">ele </span>transform<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n ceea ce se nume<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te azi Frog City<span lang=\"ro-RO\">, denumit ulterior Capitala Mondială a Broaștelor. Ăsta da marketing turistic de destinație!Dar până acolo a fost nevoie de oameni destupați la minte. Producția și livrările au început să duduie. Localnicii au răspuns cu entuziasm acestei nesperate celebrități. Ei au apelat la un artist în vogă Robert Dafford, căruia i-au comandat să decoreze strada principală cu picturi cu batracieni executate manual.</span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5375,5376,5377,5378,5379,5380,5381,5382\"]\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Anul 1946 consolidează reputația localității căci la inițiativa Lyons Club are loc primul Derby al broaștelor la care se atribuie titluri ca ”Frogambasador” sau ”Monsieur Jacques”. Festival a atins în prezent 44 de ediții. Este o plăcere, străbătând orașul, să te întâmpine peste tot statuete sau picturi cu broscuțe, marcaje, semne de circulație, suveniruri... A, da, și sediul ziarului local ”Rayne Tribune” al cărui prim număr ce datează din 1894, își datorează faima broscuțelor și mai ales jurnalistei Myrta Fair Craig care l</span>-<span lang=\"ro-RO\">a condus până în 1994</span>.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Cracklin, în varianta Marie Ducote</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\">…<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și acum ”Allons Manger” căci scopul nostru este de a cunoaște bucătăria ”Cajun” și mai ales să aflăm gustul acestor preparate care onorează orașul Lafayette cu titlul de paradis gastronomic. Așa încât ne lăsăm conduși de Marie Ducote, un ghid de excepție (profesor de istorie) care ne oferă un regal de informații atât gastro cât și istorice. Poveștile ei despre acadieni populație (de origine franceză), stabilită în regiunea denumită azi Acadiana, cu aproximativ 200 de ani în urmă, sunt pline de gust și savoare căci sunt practice: vreți să știți ce este ”cracklin”? Ne oprim la ”Famous Food”, un local de familie unde patronul ne servește la micul dejun ”cracklin” adică jumări crocante de porc. Tot el ne delectează cu câteva melodii interpretate la acordeon în stil... zydeco. Și ne mai servește și ”Boudin” adică mai pe limba noastră... caltaboș fiert sau prăjit. Aceasta este considerată mâncarea favorită a Sudului. Pentru a înțelege în profunzime ce înseamnă ”Laissez les bon temps rouler” suntem ghidați spre alte trei locații din cele peste 25 recomandate în acest ”Cajun Food Tours”. Primul stop în facem la ”Early</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> food store”, un magazin unde poți servi zilnic, la prânz, în afară de preparate cracklin și boudin un burger special de pui și celebra lor plăcintă cu piersici. Ai timp să tragi cu ochiul spre vitrinele frigorifice ticsite cu semipreparate pentru acasă: pui umplut cajun, porc cajun &amp; cârnați, jumări etc. Noi ne-am făcut plăcerea de a lua o cutie din condimentul minune al casei. Și ne-am convins de gustul său iute-smoked special. După atâta carne merge o cafea, așa că ne oprin la un local deschis special pentru noi în sfânta zi de duminică. La ”Papa T” unde avem parte de o demonstrație profesională a proprietarului care alături de cafea ne tratează cu ”bread puding” marca ”Papa T” foarte apreciată în zonă. Într-atât încât pentru zilele săptămânii, datorită supraaglomerării cererii e necesar să-ți faci anterior, programare. Deci, avantaj noi! Următorul respiro al turului îl facem la ”Carpe Diem” tot în Lafayette, unde testăm o înghețată ”home-maid”. De aici pornim spre Centrul de informare turistică al orașului de unde pornesc toate excursiile urbane ori în natură. Aici ne distrăm cu aromele emanate dintr-un dulap de bucătărie, unde fiecare sertar ori ușă deschisă degajă arome de condimente folosite la preparatele boudin și cracklin. Nu întâmplător Lafayette, ”inima cajun &amp; creole a Louisianei” a primit numai în ultimii șase ani mai multe distincții pentru gastronomie. ”Best Food City 2011” (din partea USA Today), ”Diamonds in the Rough 2015” (Conde Nast Traveller), ”STS Top 20 Events 2016” (Scott Boudin and Gulf Brew) etc. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">La Randol adie briza Golfului Mexic</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Experiențele acumulate ne-au pregătit pentru după-amiază cînd am vizitat unul dintre celebrele localuri din Louisiana. 40 de ani de tradiție, nimic fastuos la intrare dar memorabil din punct de vedere gastronomic în interior. ”Randol</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Restaurant &amp; Cajun Dance Hall” este renumit pentru preparatele din fructe de mare, aduse zilnic din Golful Mexic. Frank Randol se mândrește cu echipa sa care a servit de-a lungul anilor vedete, oameni simpli, alături de președinți americani în exercițiu sau foști. Nu vă vom reproduce meniul dar merită să vă recomandăm dacă ajugeți pe urmele noastre: aligator prăjit, crab prăjit (și în toate formele), chiftele de crab albastru, scoici, creveți crocanți, produse din pui și porc etc. Lista vinurilor te trimite spre dealurile însorite din Franța, Argentina, Australia, Noua Zeelandă și, evident, California. De sutele de sortimentele de bere, nu mai vorbim. Dar merită să vorbim despre, surpriză, dimensiunile uriașe ale porțiilor servite. Așa e în America, totul e mare! Atmosferă ca în filmele alea bune, e susținută de o formație care cântă live, întotdeaua live, muzică zydeco, cajun, country. Cum puțină mișcare nu strică ringul de dans este în permanență plin. Imaginați-vă ceva simplu, atmosfera anilor </span>‘<span lang=\"ro-RO\">60 de la noi, bal la căminul cultural cu Semnal M. De aici vine tot farmecul. Mâncare de top servită în farfurii cu dimensiunile platourilor, pe fețe de masă în carouri roșii, cadru relaxat, oameni amabili etc. Apoi nu veți scăpa ocazia în momentul plecării să faceți la ieșire o fotografie călare pe un aligator din lemn. Firește... o operă de artă.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Despre cină v-am spus câte ceva. Dar ce-ați spune despre un mic dejun, servit a doua zi dimineață la ”Pat</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> of Henderson”? Un local cochet care de 50 de ani oferă clienților crab au gratin, creveți umpluți, scoici înăbușite sau coapte, salate și cam tot ce vă doriți. Și evident condimentele și sosurile casei, sunt preparate într-o fabrică proprietate a familiei.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bayou Rum - tradiția s-a reînodat</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și pentru că toate acestea trebuie stropite ne oprim la cea mai mare distilerie privată de rom</span> din America. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Romul este b<span lang=\"ro-RO\">ă</span>utura care d<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoare produsului agricol<span lang=\"ro-RO\">”</span> spun l<span lang=\"ro-RO\">ocalnicii. Noi adăugăm că ne-a ajutat de minune să digerăm mai ușor mesele consumate. ”Bayou Rum” ne întâmpină cu o atnosferă modernă. Este o afacere nouă fondată în urmă cu 5 ani. Cu ajutorul ei a fost reînviată tradiția producerii romului din trestie de zahăr, resursă abundentă în zonă, ce datează din secolul al XVIII. Documentele atestă existența unor distilerii pe la 1751, cu o întrerupere în perioada războiului din 1861-1865 și apoi din 1919, când din cauza prohibiției producția de rom a fost sistată. O degustare a mărcilor fabricii precum și turul distileriei ne-au oferit prilejul de a remarca existența unei picturi murale cu peisaje din mlaștinile Louisianei, care se îmbina perfect cu tancurile și butoaiele unde se prelucrează și păstrează romul. Sortimentele oferite de gazde la testat s-au armonizat perfect cu o gustare tradițională: Darrell</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Poboy, celebrele sandvișuri în franzele, umplute cu... de toate. De la carne până la salăți. Ceea ce vă recomandă și dumneavoastră. După un asemenea tur gastronomic avem o recomandare. Singurul antidot este... fuga în natură. Pe curând.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Broaște verzi pe pereți și ”Allons manger” la un pahar cu rom, MAPAMOND 1 nr.151','','publish','open','open','','broaste-verzi-pe-pereti-si-allons-manger-la-un-pahar-cu-rom-mapamond-nr-151','','','2017-03-21 00:33:10','2017-03-20 22:33:10','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5326',0,'post','',0),(5327,1,'2017-03-20 23:08:45','2017-03-20 21:08:45','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cum a ajuns o a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare anonim<span lang=\"ro-RO\">ă Capitala mondială a broaștelor? Nu numai dragostea ci și istoria gastronomiei trece prin stomac. Unde bate ”inima cajun &amp; creole a Louisianei”? Ce gust are friptura de aligator!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Vreți să aflați mai mult? Nu ezitați să ne însoțiți într-o nouă aventură americană. De data aceasta în Louisiana.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Frog City - o chestiune de marketing</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Broaște pe toți pereții caselor. Când ai pătruns în inima sudului Louisianei și o iei înspre Lafayette n-ai cum să nu te oprești în ineditul Rayne - alias Frog City. Circa 8000 de locuitori sunt risipiți pe o suprafață de cam 10 kilometri pătrați. Un orășel, ce seamănă cu un studiou cinematografic hollyvoodian, ce are toți pereții clădirilor din zona centrală pictați cu... broaște. Cum s-a ajuns aici! Pe la 1860 localitatea avea cam 600 de locuitori care trăiau în vecinătatea unei zone foarte umede (denumită de am</span>e<span lang=\"ro-RO\">ricani bayou) foarte bogată în... broaște. Cine a făcut-o celebră? Trei întreprinzători de origine franceză, chef Donac Pucheu și mai apoi frații Weil pe la 1880, încep comerțul extrem de inedit și profitabil cu celebre delicatese ”picioare de broască”. Odată servite în faimosul restaurant new-yorkez Sardi</span>’s <span lang=\"ro-RO\">ele </span>transform<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n ceea ce se nume<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te azi Frog City<span lang=\"ro-RO\">, denumit ulterior Capitala Mondială a Broaștelor. Ăsta da marketing turistic de destinație!Dar până acolo a fost nevoie de oameni destupați la minte. Producția și livrările au început să duduie. Localnicii au răspuns cu entuziasm acestei nesperate celebrități. Ei au apelat la un artist în vogă Robert Dafford, căruia i-au comandat să decoreze strada principală cu picturi cu batracieni executate manual.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Anul 1946 consolidează reputația localității căci la inițiativa Lyons Club are loc primul Derby al broaștelor la care se atribuie titluri ca ”Frogambasador” sau ”Monsieur Jacques”. Festival a atins în prezent 44 de ediții. Este o plăcere, străbătând orașul, să te întâmpine peste tot statuete sau picturi cu broscuțe, marcaje, semne de circulație, suveniruri... A, da, și sediul ziarului local ”Rayne Tribune” al cărui prim număr ce datează din 1894, își datorează faima broscuțelor și mai ales jurnalistei Myrta Fair Craig care l</span>-<span lang=\"ro-RO\">a condus până în 1994</span>.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Cracklin, în varianta Marie Ducote</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\">…<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și acum ”Allons Manger” căci scopul nostru este de a cunoaște bucătăria ”Cajun” și mai ales să aflăm gustul acestor preparate care onorează orașul Lafayette cu titlul de paradis gastronomic. Așa încât ne lăsăm conduși de Marie Ducote, un ghid de excepție (profesor de istorie) care ne oferă un regal de informații atât gastro cât și istorice. Poveștile ei despre acadieni populație (de origine franceză), stabilită în regiunea denumită azi Acadiana, cu aproximativ 200 de ani în urmă, sunt pline de gust și savoare căci sunt practice: vreți să știți ce este ”cracklin”? Ne oprim la ”Famous Food”, un local de familie unde patronul ne servește la micul dejun ”cracklin” adică jumări crocante de porc. Tot el ne delectează cu câteva melodii interpretate la acordeon în stil... zydeco. Și ne mai servește și ”Boudin” adică mai pe limba noastră... caltaboș fiert sau prăjit. Aceasta este considerată mâncarea favorită a Sudului. Pentru a înțelege în profunzime ce înseamnă ”Laissez les bon temps rouler” suntem ghidați spre alte trei locații din cele peste 25 recomandate în acest ”Cajun Food Tours”. Primul stop în facem la ”Early</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> food store”, un magazin unde poți servi zilnic, la prânz, în afară de preparate cracklin și boudin un burger special de pui și celebra lor plăcintă cu piersici. Ai timp să tragi cu ochiul spre vitrinele frigorifice ticsite cu semipreparate pentru acasă: pui umplut cajun, porc cajun &amp; cârnați, jumări etc. Noi ne-am făcut plăcerea de a lua o cutie din condimentul minune al casei. Și ne-am convins de gustul său iute-smoked special. După atâta carne merge o cafea, așa că ne oprin la un local deschis special pentru noi în sfânta zi de duminică. La ”Papa T” unde avem parte de o demonstrație profesională a proprietarului care alături de cafea ne tratează cu ”bread puding” marca ”Papa T” foarte apreciată în zonă. Într-atât încât pentru zilele săptămânii, datorită supraaglomerării cererii e necesar să-ți faci anterior, programare. Deci, avantaj noi! Următorul respiro al turului îl facem la ”Carpe Diem” tot în Lafayette, unde testăm o înghețată ”home-maid”. De aici pornim spre Centrul de informare turistică al orașului de unde pornesc toate excursiile urbane ori în natură. Aici ne distrăm cu aromele emanate dintr-un dulap de bucătărie, unde fiecare sertar ori ușă deschisă degajă arome de condimente folosite la preparatele boudin și cracklin. Nu întâmplător Lafayette, ”inima cajun &amp; creole a Louisianei” a primit numai în ultimii șase ani mai multe distincții pentru gastronomie. ”Best Food City 2011” (din partea USA Today), ”Diamonds in the Rough 2015” (Conde Nast Traveller), ”STS Top 20 Events 2016” (Scott Boudin and Gulf Brew) etc. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">La Randol adie briza Golfului Mexic</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Experiențele acumulate ne-au pregătit pentru după-amiază cînd am vizitat unul dintre celebrele localuri din Louisiana. 40 de ani de tradiție, nimic fastuos la intrare dar memorabil din punct de vedere gastronomic în interior. ”Randol</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Restaurant &amp; Cajun Dance Hall” este renumit pentru preparatele din fructe de mare, aduse zilnic din Golful Mexic. Frank Randol se mândrește cu echipa sa care a servit de-a lungul anilor vedete, oameni simpli, alături de președinți americani în exercițiu sau foști. Nu vă vom reproduce meniul dar merită să vă recomandăm dacă ajugeți pe urmele noastre: aligator prăjit, crab prăjit (și în toate formele), chiftele de crab albastru, scoici, creveți crocanți, produse din pui și porc etc. Lista vinurilor te trimite spre dealurile însorite din Franța, Argentina, Australia, Noua Zeelandă și, evident, California. De sutele de sortimentele de bere, nu mai vorbim. Dar merită să vorbim despre, surpriză, dimensiunile uriașe ale porțiilor servite. Așa e în America, totul e mare! Atmosferă ca în filmele alea bune, e susținută de o formație care cântă live, întotdeaua live, muzică zydeco, cajun, country. Cum puțină mișcare nu strică ringul de dans este în permanență plin. Imaginați-vă ceva simplu, atmosfera anilor </span>‘<span lang=\"ro-RO\">60 de la noi, bal la căminul cultural cu Semnal M. De aici vine tot farmecul. Mâncare de top servită în farfurii cu dimensiunile platourilor, pe fețe de masă în carouri roșii, cadru relaxat, oameni amabili etc. Apoi nu veți scăpa ocazia în momentul plecării să faceți la ieșire o fotografie călare pe un aligator din lemn. Firește... o operă de artă.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Despre cină v-am spus câte ceva. Dar ce-ați spune despre un mic dejun, servit a doua zi dimineață la ”Pat</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> of Henderson”? Un local cochet care de 50 de ani oferă clienților crab au gratin, creveți umpluți, scoici înăbușite sau coapte, salate și cam tot ce vă doriți. Și evident condimentele și sosurile casei, sunt preparate într-o fabrică proprietate a familiei.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bayou Rum - tradiția s-a reînodat</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și pentru că toate acestea trebuie stropite ne oprim la cea mai mare distilerie privată de rom</span> din America. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Romul este b<span lang=\"ro-RO\">ă</span>utura care d<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoare produsului agricol<span lang=\"ro-RO\">”</span> spun l<span lang=\"ro-RO\">ocalnicii. Noi adăugăm că ne-a ajutat de minune să digerăm mai ușor mesele consumate. ”Bayou Rum” ne întâmpină cu o atnosferă modernă. Este o afacere nouă fondată în urmă cu 5 ani. Cu ajutorul ei a fost reînviată tradiția producerii romului din trestie de zahăr, resursă abundentă în zonă, ce datează din secolul al XVIII. Documentele atestă existența unor distilerii pe la 1751, cu o întrerupere în perioada războiului din 1861-1865 și apoi din 1919, când din cauza prohibiției producția de rom a fost sistată. O degustare a mărcilor fabricii precum și turul distileriei ne-au oferit prilejul de a remarca existența unei picturi murale cu peisaje din mlaștinile Louisianei, care se îmbina perfect cu tancurile și butoaiele unde se prelucrează și păstrează romul. Sortimentele oferite de gazde la testat s-au armonizat perfect cu o gustare tradițională: Darrell</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Poboy, celebrele sandvișuri în franzele, umplute cu... de toate. De la carne până la salăți. Ceea ce vă recomandă și dumneavoastră. După un asemenea tur gastronomic avem o recomandare. Singurul antidot este... fuga în natură. Pe curând.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Broaște verzi pe pereți și ”Allons manger” la un pahar cu rom, MAPAMOND nr.151','','inherit','closed','closed','','5326-revision-v1','','','2017-03-20 23:08:45','2017-03-20 21:08:45','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5326-revision-v1/',0,'revision','',0),(5328,1,'2017-03-20 23:16:50','2017-03-20 21:16:50','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Fabrică de bere pe un vapor. Danubiana, visul artistic al unui olandez și a unui slovac. Ce ascund subteranele Castelului Stâncii Roșii? Dar mai ales cum au ajuns gâștele să aibă monument și festival? Răspunsurile le veți afla călătorind în Slovacia.\r\n</span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5368,5369,5370,5371\"]\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dar mai interesante par</span> împrejurimile capitalei Slovaciei. La circa 20 de k<span lang=\"ro-RO\">ilometri </span>sud faţă de Bratislava, pe malul Dunării, aproape de frontiera cu Ungaria, se află Danubiana. Este o destinaţie recomandată iubitorilor de artă, celor care vor să stea în mijlocul naturii, amatorilor de turism activ şi, nu în ultimul rând, practicanţilor de sporturi extreme pe apă. Pe o peninsulă aflată pe malul stâng al Dunării, olandezul Gerard Meulensteen şi slovacul Vincent Polacovic au fondat, în anul 2000, un muzeu de artă contemporană - Danubiana Meulesteen Art Museum. În interior, pe acoperişul transformat în zonă de expunere şi în exterior se află opere ale unor artişti din întreaga lume. Muzeul are o expoziţie permanentă şi expoziţii temporare. Zona cea mai spectaculoasă este cea amenajată pentru practicarea raftingului şi a surfingului. Aici se antrenează, de obicei, sportivii de performanţă, însă acest veritabil poligon nautic atrage, în egală măsură, mulţi vizitatori străini. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">La circa 35 de km de Bratislava se află Castelul Stâncii Roşii, o fortificaţie care îşi are începuturile în secolul al 13-lea şi care a făcut parte din sistemul de apărare al regatului Ungariei. <span lang=\"ro-RO\">N</span>umele i se trage de la stânca de culoare roşie aflată la bază şi care poate <span lang=\"ro-RO\">f</span>i văzută în subterane<span lang=\"ro-RO\">l</span>e castelului. De-a lungul istoriei, castelul a avut mai mulţi proprietari însă la forma actuală a fost adus de familia nobiliară Pálfy care l-a deţinut din secolul al 16-lea până în secolul al 20-lea. Castelul Stâncii Roşii a fost distrus şi refăcut de mai multe ori<span lang=\"ro-RO\">. </span>Din 1949, a devenit muzeu, iar în camerele şi holurile sale se află foarte multe piese de mobilier <span lang=\"ro-RO\">istorice. </span>După <span lang=\"ro-RO\">vizitarea </span> subteranelor pe drumul de întoarcere spre Bratislava, pot fi explorate şi galeriile pline cu sticle de vin ale cramelor de la Pezinok. Aici se află un alt obiectiv de interes turistic, Muzeul Carpaţilor Mici, unde puteţi afla istoricul viticulturii din această zonă deluroasă a Slovaciei, aflată la capătul lanţului Carpaţilor. <span lang=\"ro-RO\">O</span> expoziţie de teascuri de lemn din secolele 19 – 20<span lang=\"ro-RO\"> reprezintă o invitație deschisă mai ales că aici puteți savura</span> şi soiuri locale de vinuri.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Un brand naţional poate fi considerat Slovensky Grob, localitate situată tot în apropiere <span lang=\"ro-RO\">capitalei.</span> Turismul s-a dezvoltat datorită creşterii ... gâştelor. Este o tradiţie a locului ca<span lang=\"ro-RO\"> înaripatele</span> crescute la Slovensky Grob să fie valorificate pe pieţele din Bratislava. De menţionat este faptul că friptura de gâscă este felul tradiţional al slovacilor pentru masa de Crăciun. În urmă cu peste 20 de ani, proprietara unui restaurant a avut ideea de a oferi vizitatorilor friptură de gâscă. Afacerea a început într-un garaj, care a devenit în<span lang=\"ro-RO\">tre</span> timp un cochet restaurant cu terasă şi spaţiu de joacă pentru copii. Pregătirea unei gâşte se face într-un vas de ceramică şi durează circa 4 ore, timp în care trebuie întoarsă şi stropită cu sos de vreo 6 ori. Un meniu pentru 4 persoane costă 65 de euro. <span lang=\"ro-RO\">I</span>niţiativ<span lang=\"ro-RO\">a</span> a fost multiplicată, iar în prezent pensiunile şi <span lang=\"ro-RO\">toate </span>restaurantele de aici sunt<span lang=\"ro-RO\"> în măsură să</span> ofere tradiţionala friptură de gâscă. Drept recunoştinţă, locuitorii din Slovensky Grob au ridicat în centrul comunei un monument al gâştei. Dezvelirea<span lang=\"ro-RO\"> lui</span> a avut loc <span lang=\"ro-RO\">la ediția</span> din acest an a tradiţionalului Festival al Gâştei, organizat în primul weekend din luna septembrie.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ȘTEFAN &amp; RADU-GEORGE BACIU</span></span></p>','SLOVACIA - Ce fac gâștele pentru brandul național?, MAPAMOND 2 nr. 151','','publish','open','open','','slovacia-ce-fac-gastele-pentru-brandul-national-mapamond-2-nr-151','','','2017-03-21 00:30:42','2017-03-20 22:30:42','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5328',0,'post','',0),(5372,1,'2017-03-21 00:30:42','2017-03-20 22:30:42','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Fabrică de bere pe un vapor. Danubiana, visul artistic al unui olandez și a unui slovac. Ce ascund subteranele Castelului Stâncii Roșii? Dar mai ales cum au ajuns gâștele să aibă monument și festival? Răspunsurile le veți afla călătorind în Slovacia.\r\n</span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5368,5369,5370,5371\"]\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dar mai interesante par</span> împrejurimile capitalei Slovaciei. La circa 20 de k<span lang=\"ro-RO\">ilometri </span>sud faţă de Bratislava, pe malul Dunării, aproape de frontiera cu Ungaria, se află Danubiana. Este o destinaţie recomandată iubitorilor de artă, celor care vor să stea în mijlocul naturii, amatorilor de turism activ şi, nu în ultimul rând, practicanţilor de sporturi extreme pe apă. Pe o peninsulă aflată pe malul stâng al Dunării, olandezul Gerard Meulensteen şi slovacul Vincent Polacovic au fondat, în anul 2000, un muzeu de artă contemporană - Danubiana Meulesteen Art Museum. În interior, pe acoperişul transformat în zonă de expunere şi în exterior se află opere ale unor artişti din întreaga lume. Muzeul are o expoziţie permanentă şi expoziţii temporare. Zona cea mai spectaculoasă este cea amenajată pentru practicarea raftingului şi a surfingului. Aici se antrenează, de obicei, sportivii de performanţă, însă acest veritabil poligon nautic atrage, în egală măsură, mulţi vizitatori străini. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">La circa 35 de km de Bratislava se află Castelul Stâncii Roşii, o fortificaţie care îşi are începuturile în secolul al 13-lea şi care a făcut parte din sistemul de apărare al regatului Ungariei. <span lang=\"ro-RO\">N</span>umele i se trage de la stânca de culoare roşie aflată la bază şi care poate <span lang=\"ro-RO\">f</span>i văzută în subterane<span lang=\"ro-RO\">l</span>e castelului. De-a lungul istoriei, castelul a avut mai mulţi proprietari însă la forma actuală a fost adus de familia nobiliară Pálfy care l-a deţinut din secolul al 16-lea până în secolul al 20-lea. Castelul Stâncii Roşii a fost distrus şi refăcut de mai multe ori<span lang=\"ro-RO\">. </span>Din 1949, a devenit muzeu, iar în camerele şi holurile sale se află foarte multe piese de mobilier <span lang=\"ro-RO\">istorice. </span>După <span lang=\"ro-RO\">vizitarea </span> subteranelor pe drumul de întoarcere spre Bratislava, pot fi explorate şi galeriile pline cu sticle de vin ale cramelor de la Pezinok. Aici se află un alt obiectiv de interes turistic, Muzeul Carpaţilor Mici, unde puteţi afla istoricul viticulturii din această zonă deluroasă a Slovaciei, aflată la capătul lanţului Carpaţilor. <span lang=\"ro-RO\">O</span> expoziţie de teascuri de lemn din secolele 19 – 20<span lang=\"ro-RO\"> reprezintă o invitație deschisă mai ales că aici puteți savura</span> şi soiuri locale de vinuri.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Un brand naţional poate fi considerat Slovensky Grob, localitate situată tot în apropiere <span lang=\"ro-RO\">capitalei.</span> Turismul s-a dezvoltat datorită creşterii ... gâştelor. Este o tradiţie a locului ca<span lang=\"ro-RO\"> înaripatele</span> crescute la Slovensky Grob să fie valorificate pe pieţele din Bratislava. De menţionat este faptul că friptura de gâscă este felul tradiţional al slovacilor pentru masa de Crăciun. În urmă cu peste 20 de ani, proprietara unui restaurant a avut ideea de a oferi vizitatorilor friptură de gâscă. Afacerea a început într-un garaj, care a devenit în<span lang=\"ro-RO\">tre</span> timp un cochet restaurant cu terasă şi spaţiu de joacă pentru copii. Pregătirea unei gâşte se face într-un vas de ceramică şi durează circa 4 ore, timp în care trebuie întoarsă şi stropită cu sos de vreo 6 ori. Un meniu pentru 4 persoane costă 65 de euro. <span lang=\"ro-RO\">I</span>niţiativ<span lang=\"ro-RO\">a</span> a fost multiplicată, iar în prezent pensiunile şi <span lang=\"ro-RO\">toate </span>restaurantele de aici sunt<span lang=\"ro-RO\"> în măsură să</span> ofere tradiţionala friptură de gâscă. Drept recunoştinţă, locuitorii din Slovensky Grob au ridicat în centrul comunei un monument al gâştei. Dezvelirea<span lang=\"ro-RO\"> lui</span> a avut loc <span lang=\"ro-RO\">la ediția</span> din acest an a tradiţionalului Festival al Gâştei, organizat în primul weekend din luna septembrie.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ȘTEFAN &amp; RADU-GEORGE BACIU</span></span></p>','SLOVACIA - Ce fac gâștele pentru brandul național?, MAPAMOND 2 nr. 151','','inherit','closed','closed','','5328-revision-v1','','','2017-03-21 00:30:42','2017-03-20 22:30:42','',5328,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5328-revision-v1/',0,'revision','',0),(5329,1,'2017-03-20 23:16:50','2017-03-20 21:16:50','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Fabrică de bere pe un vapor. Danubiana, visul artistic al unui olandez și a unui slovac. Ce ascund subteranele Castelului Stâncii Roșii? Dar mai ales cum au ajuns gâștele să aibă monument și festival? Răspunsurile le veți afla călătorind în Slovacia.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Bratislava este una dintre cele patru capitale europene străbătute de Dunăre, ceea ce-i conferă un flux turistic însemat datorită navelor de croazieră ce străbat bătrânul fluviu. De pe Dunăre, se observă dealul şi castelul înconjurat de ziduri înalte, distrus de mai multe ori din momentul construcţiei sale în secolul al 17-lea şi restaurat după cel de-al doilea război mondial. Castelul a intrat în circuitul turistic şi poate vizitat în cursul unui tur pietonal prin centrul vechi al oraşului. Mergând la pas prin Bratislava, veţi descoperi clădiri cu o arhitectură clasică, construcţii în stil Art Nouveau sau construcţii hipermoderniste, precum clădirea radioteleviziunii, care are forma unei piramide cu vârful <span lang=\"ro-RO\">î</span>n jos. Tot la categoria curiozităţi putem încadra turnul de pe noul pod care leagă cele două maluri ale oraşului, turn în vârful căruia, la aproape 100 de metri înălţime, se află o construcţie asemănătoare unei nave spaţiale, de unde poate fi admirată panorama Bratislavei şi a împrejurimilo<span lang=\"ro-RO\">r</span> ei. Nu întâmplător i se spune „UFO”! În oraşul vechi <span lang=\"ro-RO\">aveți</span> nevoie de cel puţin câteva ore ca să intraţi în atmosfera Bratislavei. <span lang=\"ro-RO\">D</span>acă ajungeţi <span lang=\"ro-RO\">în acest oraș</span>, trebuie să degustaţi o bere locală. Este posibil chiar şi pe un restaurant plutitor, ancorat pe malul Dunării, pe a cărui punte inferioară funcţionează o fabrică de bere. Mirosul tipic, de fermentaţie, ajunge la nările clienţilor aflaţi pe puntea superioară, acolo unde se află restaurantul. Preţuri surprinzătoare, în mod plăcut! O halbă de bere de o bună calitate, bere produsă chiar pe acel vas, costă 1,9 euro.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dar mai interesante par</span> împrejurimile capitalei Slovaciei. La circa 20 de k<span lang=\"ro-RO\">ilometri </span>sud faţă de Bratislava, pe malul Dunării, aproape de frontiera cu Ungaria, se află Danubiana. Este o destinaţie recomandată iubitorilor de artă, celor care vor să stea în mijlocul naturii, amatorilor de turism activ şi, nu în ultimul rând, practicanţilor de sporturi extreme pe apă. Pe o peninsulă aflată pe malul stâng al Dunării, olandezul Gerard Meulensteen şi slovacul Vincent Polacovic au fondat, în anul 2000, un muzeu de artă contemporană - Danubiana Meulesteen Art Museum. În interior, pe acoperişul transformat în zonă de expunere şi în exterior se află opere ale unor artişti din întreaga lume. Muzeul are o expoziţie permanentă şi expoziţii temporare. Zona cea mai spectaculoasă este cea amenajată pentru practicarea raftingului şi a surfingului. Aici se antrenează, de obicei, sportivii de performanţă, însă acest veritabil poligon nautic atrage, în egală măsură, mulţi vizitatori străini. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">La circa 35 de km de Bratislava se află Castelul Stâncii Roşii, o fortificaţie care îşi are începuturile în secolul al 13-lea şi care a făcut parte din sistemul de apărare al regatului Ungariei. <span lang=\"ro-RO\">N</span>umele i se trage de la stânca de culoare roşie aflată la bază şi care poate <span lang=\"ro-RO\">f</span>i văzută în subterane<span lang=\"ro-RO\">l</span>e castelului. De-a lungul istoriei, castelul a avut mai mulţi proprietari însă la forma actuală a fost adus de familia nobiliară Pálfy care l-a deţinut din secolul al 16-lea până în secolul al 20-lea. Castelul Stâncii Roşii a fost distrus şi refăcut de mai multe ori<span lang=\"ro-RO\">. </span>Din 1949, a devenit muzeu, iar în camerele şi holurile sale se află foarte multe piese de mobilier <span lang=\"ro-RO\">istorice. </span>După <span lang=\"ro-RO\">vizitarea </span> subteranelor pe drumul de întoarcere spre Bratislava, pot fi explorate şi galeriile pline cu sticle de vin ale cramelor de la Pezinok. Aici se află un alt obiectiv de interes turistic, Muzeul Carpaţilor Mici, unde puteţi afla istoricul viticulturii din această zonă deluroasă a Slovaciei, aflată la capătul lanţului Carpaţilor. <span lang=\"ro-RO\">O</span> expoziţie de teascuri de lemn din secolele 19 – 20<span lang=\"ro-RO\"> reprezintă o invitație deschisă mai ales că aici puteți savura</span> şi soiuri locale de vinuri.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Un brand naţional poate fi considerat Slovensky Grob, localitate situată tot în apropiere <span lang=\"ro-RO\">capitalei.</span> Turismul s-a dezvoltat datorită creşterii ... gâştelor. Este o tradiţie a locului ca<span lang=\"ro-RO\"> înaripatele</span> crescute la Slovensky Grob să fie valorificate pe pieţele din Bratislava. De menţionat este faptul că friptura de gâscă este felul tradiţional al slovacilor pentru masa de Crăciun. În urmă cu peste 20 de ani, proprietara unui restaurant a avut ideea de a oferi vizitatorilor friptură de gâscă. Afacerea a început într-un garaj, care a devenit în<span lang=\"ro-RO\">tre</span> timp un cochet restaurant cu terasă şi spaţiu de joacă pentru copii. Pregătirea unei gâşte se face într-un vas de ceramică şi durează circa 4 ore, timp în care trebuie întoarsă şi stropită cu sos de vreo 6 ori. Un meniu pentru 4 persoane costă 65 de euro. <span lang=\"ro-RO\">I</span>niţiativ<span lang=\"ro-RO\">a</span> a fost multiplicată, iar în prezent pensiunile şi <span lang=\"ro-RO\">toate </span>restaurantele de aici sunt<span lang=\"ro-RO\"> în măsură să</span> ofere tradiţionala friptură de gâscă. Drept recunoştinţă, locuitorii din Slovensky Grob au ridicat în centrul comunei un monument al gâştei. Dezvelirea<span lang=\"ro-RO\"> lui</span> a avut loc <span lang=\"ro-RO\">la ediția</span> din acest an a tradiţionalului Festival al Gâştei, organizat în primul weekend din luna septembrie.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ȘTEFAN &amp; RADU-GEORGE BACIU</span></span></p>','SLOVACIA - Ce fac gâștele pentru brandul național?, MAPAMOND 2 nr. 151','','inherit','closed','closed','','5328-revision-v1','','','2017-03-20 23:16:50','2017-03-20 21:16:50','',5328,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5328-revision-v1/',0,'revision','',0),(5330,1,'2017-03-20 23:20:15','2017-03-20 21:20:15','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cum a ajuns o a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare anonim<span lang=\"ro-RO\">ă Capitala mondială a broaștelor? Nu numai dragostea ci și istoria gastronomiei trece prin stomac. Unde bate ”inima cajun &amp; creole a Louisianei”? Ce gust are friptura de aligator!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Vreți să aflați mai mult? Nu ezitați să ne însoțiți într-o nouă aventură americană. De data aceasta în Louisiana.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Frog City - o chestiune de marketing</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Broaște pe toți pereții caselor. Când ai pătruns în inima sudului Louisianei și o iei înspre Lafayette n-ai cum să nu te oprești în ineditul Rayne - alias Frog City. Circa 8000 de locuitori sunt risipiți pe o suprafață de cam 10 kilometri pătrați. Un orășel, ce seamănă cu un studiou cinematografic hollyvoodian, ce are toți pereții clădirilor din zona centrală pictați cu... broaște. Cum s-a ajuns aici! Pe la 1860 localitatea avea cam 600 de locuitori care trăiau în vecinătatea unei zone foarte umede (denumită de am</span>e<span lang=\"ro-RO\">ricani bayou) foarte bogată în... broaște. Cine a făcut-o celebră? Trei întreprinzători de origine franceză, chef Donac Pucheu și mai apoi frații Weil pe la 1880, încep comerțul extrem de inedit și profitabil cu celebre delicatese ”picioare de broască”. Odată servite în faimosul restaurant new-yorkez Sardi</span>’s <span lang=\"ro-RO\">ele </span>transform<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n ceea ce se nume<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te azi Frog City<span lang=\"ro-RO\">, denumit ulterior Capitala Mondială a Broaștelor. Ăsta da marketing turistic de destinație!Dar până acolo a fost nevoie de oameni destupați la minte. Producția și livrările au început să duduie. Localnicii au răspuns cu entuziasm acestei nesperate celebrități. Ei au apelat la un artist în vogă Robert Dafford, căruia i-au comandat să decoreze strada principală cu picturi cu batracieni executate manual.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Anul 1946 consolidează reputația localității căci la inițiativa Lyons Club are loc primul Derby al broaștelor la care se atribuie titluri ca ”Frogambasador” sau ”Monsieur Jacques”. Festival a atins în prezent 44 de ediții. Este o plăcere, străbătând orașul, să te întâmpine peste tot statuete sau picturi cu broscuțe, marcaje, semne de circulație, suveniruri... A, da, și sediul ziarului local ”Rayne Tribune” al cărui prim număr ce datează din 1894, își datorează faima broscuțelor și mai ales jurnalistei Myrta Fair Craig care l</span>-<span lang=\"ro-RO\">a condus până în 1994</span>.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Cracklin, în varianta Marie Ducote</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\">…<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și acum ”Allons Manger” căci scopul nostru este de a cunoaște bucătăria ”Cajun” și mai ales să aflăm gustul acestor preparate care onorează orașul Lafayette cu titlul de paradis gastronomic. Așa încât ne lăsăm conduși de Marie Ducote, un ghid de excepție (profesor de istorie) care ne oferă un regal de informații atât gastro cât și istorice. Poveștile ei despre acadieni populație (de origine franceză), stabilită în regiunea denumită azi Acadiana, cu aproximativ 200 de ani în urmă, sunt pline de gust și savoare căci sunt practice: vreți să știți ce este ”cracklin”? Ne oprim la ”Famous Food”, un local de familie unde patronul ne servește la micul dejun ”cracklin” adică jumări crocante de porc. Tot el ne delectează cu câteva melodii interpretate la acordeon în stil... zydeco. Și ne mai servește și ”Boudin” adică mai pe limba noastră... caltaboș fiert sau prăjit. Aceasta este considerată mâncarea favorită a Sudului. Pentru a înțelege în profunzime ce înseamnă ”Laissez les bon temps rouler” suntem ghidați spre alte trei locații din cele peste 25 recomandate în acest ”Cajun Food Tours”. Primul stop în facem la ”Early</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> food store”, un magazin unde poți servi zilnic, la prânz, în afară de preparate cracklin și boudin un burger special de pui și celebra lor plăcintă cu piersici. Ai timp să tragi cu ochiul spre vitrinele frigorifice ticsite cu semipreparate pentru acasă: pui umplut cajun, porc cajun &amp; cârnați, jumări etc. Noi ne-am făcut plăcerea de a lua o cutie din condimentul minune al casei. Și ne-am convins de gustul său iute-smoked special. După atâta carne merge o cafea, așa că ne oprin la un local deschis special pentru noi în sfânta zi de duminică. La ”Papa T” unde avem parte de o demonstrație profesională a proprietarului care alături de cafea ne tratează cu ”bread puding” marca ”Papa T” foarte apreciată în zonă. Într-atât încât pentru zilele săptămânii, datorită supraaglomerării cererii e necesar să-ți faci anterior, programare. Deci, avantaj noi! Următorul respiro al turului îl facem la ”Carpe Diem” tot în Lafayette, unde testăm o înghețată ”home-maid”. De aici pornim spre Centrul de informare turistică al orașului de unde pornesc toate excursiile urbane ori în natură. Aici ne distrăm cu aromele emanate dintr-un dulap de bucătărie, unde fiecare sertar ori ușă deschisă degajă arome de condimente folosite la preparatele boudin și cracklin. Nu întâmplător Lafayette, ”inima cajun &amp; creole a Louisianei” a primit numai în ultimii șase ani mai multe distincții pentru gastronomie. ”Best Food City 2011” (din partea USA Today), ”Diamonds in the Rough 2015” (Conde Nast Traveller), ”STS Top 20 Events 2016” (Scott Boudin and Gulf Brew) etc. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">La Randol adie briza Golfului Mexic</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Experiențele acumulate ne-au pregătit pentru după-amiază cînd am vizitat unul dintre celebrele localuri din Louisiana. 40 de ani de tradiție, nimic fastuos la intrare dar memorabil din punct de vedere gastronomic în interior. ”Randol</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Restaurant &amp; Cajun Dance Hall” este renumit pentru preparatele din fructe de mare, aduse zilnic din Golful Mexic. Frank Randol se mândrește cu echipa sa care a servit de-a lungul anilor vedete, oameni simpli, alături de președinți americani în exercițiu sau foști. Nu vă vom reproduce meniul dar merită să vă recomandăm dacă ajugeți pe urmele noastre: aligator prăjit, crab prăjit (și în toate formele), chiftele de crab albastru, scoici, creveți crocanți, produse din pui și porc etc. Lista vinurilor te trimite spre dealurile însorite din Franța, Argentina, Australia, Noua Zeelandă și, evident, California. De sutele de sortimentele de bere, nu mai vorbim. Dar merită să vorbim despre, surpriză, dimensiunile uriașe ale porțiilor servite. Așa e în America, totul e mare! Atmosferă ca în filmele alea bune, e susținută de o formație care cântă live, întotdeaua live, muzică zydeco, cajun, country. Cum puțină mișcare nu strică ringul de dans este în permanență plin. Imaginați-vă ceva simplu, atmosfera anilor </span>‘<span lang=\"ro-RO\">60 de la noi, bal la căminul cultural cu Semnal M. De aici vine tot farmecul. Mâncare de top servită în farfurii cu dimensiunile platourilor, pe fețe de masă în carouri roșii, cadru relaxat, oameni amabili etc. Apoi nu veți scăpa ocazia în momentul plecării să faceți la ieșire o fotografie călare pe un aligator din lemn. Firește... o operă de artă.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Despre cină v-am spus câte ceva. Dar ce-ați spune despre un mic dejun, servit a doua zi dimineață la ”Pat</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> of Henderson”? Un local cochet care de 50 de ani oferă clienților crab au gratin, creveți umpluți, scoici înăbușite sau coapte, salate și cam tot ce vă doriți. Și evident condimentele și sosurile casei, sunt preparate într-o fabrică proprietate a familiei.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bayou Rum - tradiția s-a reînodat</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și pentru că toate acestea trebuie stropite ne oprim la cea mai mare distilerie privată de rom</span> din America. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Romul este b<span lang=\"ro-RO\">ă</span>utura care d<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoare produsului agricol<span lang=\"ro-RO\">”</span> spun l<span lang=\"ro-RO\">ocalnicii. Noi adăugăm că ne-a ajutat de minune să digerăm mai ușor mesele consumate. ”Bayou Rum” ne întâmpină cu o atnosferă modernă. Este o afacere nouă fondată în urmă cu 5 ani. Cu ajutorul ei a fost reînviată tradiția producerii romului din trestie de zahăr, resursă abundentă în zonă, ce datează din secolul al XVIII. Documentele atestă existența unor distilerii pe la 1751, cu o întrerupere în perioada războiului din 1861-1865 și apoi din 1919, când din cauza prohibiției producția de rom a fost sistată. O degustare a mărcilor fabricii precum și turul distileriei ne-au oferit prilejul de a remarca existența unei picturi murale cu peisaje din mlaștinile Louisianei, care se îmbina perfect cu tancurile și butoaiele unde se prelucrează și păstrează romul. Sortimentele oferite de gazde la testat s-au armonizat perfect cu o gustare tradițională: Darrell</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Poboy, celebrele sandvișuri în franzele, umplute cu... de toate. De la carne până la salăți. Ceea ce vă recomandă și dumneavoastră. După un asemenea tur gastronomic avem o recomandare. Singurul antidot este... fuga în natură. Pe curând.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Broaște verzi pe pereți și ”Allons manger” la un pahar cu rom, MAPAMOND 1 nr.151','','inherit','closed','closed','','5326-revision-v1','','','2017-03-20 23:20:15','2017-03-20 21:20:15','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5326-revision-v1/',0,'revision','',0),(5332,1,'2017-03-20 23:21:39','2017-03-20 21:21:39','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce în 2015 a primit trofeul Gol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">den Apple anul acesta, între 22 ş</span>i 27 septembrie, Moscova a g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zduit cel de-al 58-lea Congres FIJET. În s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>lile de conferin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e a trei dintre cele mai selecte hoteluri ale metropolei Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a Jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tilor<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ş</span>i Scriitorilor de Turism <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi-a desemnat </span>prin vot noua conducere.\r\n</span></span>\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5358,5359,5360,5361,5362,5363,5365,5366\"]\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">După 40 de ani </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>Tunisianul Tijani Haddad a fost reales în func<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia de pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edinte</strong> al acestei importante organiza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii fondat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în 1954. Ea reune<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şte</span> circa 700 de membri din peste 30 de state ale lumii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pentru România lucr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rile Congresului au avut o înc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aparte. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> mai bine de patru decenii un român intr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în struc tura de conducere a FIJET</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">International. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ş</span>tefan Baciu, Pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edintele Clubului Presei</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de Turism – FIJET România, a fost ales în Comitetul Executiv al FIJET, al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> turi de al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i 6 membri: Salah Attia (Egipt), Delal Atamdede (Turcia), Maria del Mar Garcia Aguilo (Spania), Plamen Starev (Bulgaria), Natalya Tarasenko (Rusia) <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Tina Cubrilo (Croa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia). Colegul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi partenerul nostru Şte</span>fan Baciu este jurnalistla Radio România Interna <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional (RRI). Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> partea oficial<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, conform tradi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei, jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tii de turism au fost</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">invita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> descopere o parte din atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cehov <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i patrimonii UNESCO!</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\">Oricine vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>eleag<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Rusia ar trebui s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aici</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> priveasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, în jos, spre Moscova”. Cehov scria</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceste cuvinte admirând panorama oferit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirii de pe</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dealurile Sparow, cel mai înalt punct al râului Moscova,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pe care se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> amplasat ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şul. Ş</span>i, da, doar ajungând</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la Moscova po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>elege profunzimea sufletului slav. O</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">metropol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> modern<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, cu circa 13 milioane de locuitori,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Moscova te arunc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în bra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţele unor zone</span> imense de la</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">primul pas: artere de circula<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie cu 4-6 benzi pe sens,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bulevarde interminabile, construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii care te reduc la sta -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tutul unei furnici, 118 parcuri <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i arii protejate pe zeci <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i sute</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de hectare, catedrale care î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i fur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirile cu aurul cupo -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lelor, o re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ea de metrou cu 194 de sta<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. 44 dintre ele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt declarate monumente de patrimoniu. 450 de muzee,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">hoteluri cu mii de camere... Ş</span>i peste aceste vastit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ăţ</span>i,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cerul cu toanele sale de ploi <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vânturi sau un soare str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lucitor ca un t<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>i<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span> de sabie! Nu ai cum s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu realizezi c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceast<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> lume este a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ltceva. Ş</span>i mai ales localnicii care te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajut<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> te sim<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i mai confortabil într-o asemenea metro-</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> prin simplitatea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ldura ar<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i sar în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajutor cu informa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. Sau pur <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i simplu cu zâmbetul calm</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i percep dezorientarea pe chip în ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul ce te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cite<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te de când ai ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it din aeroportul interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Documentar vorbind, ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul a fost men<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ionat în 1147 iar</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">în 1156 Yuri Dolgoruky a dispus construirea unei fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la confluen<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a râurilor Moscova cu Neglinnaia. A<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">început formarea statului centralizat rus la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul seco -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lului al XV-lea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Moscova devenind capitala sa. Ş</span>i de aici</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">curge timpul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i povestea lui. Fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a din lemn era</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Kremlinul. Din acest punct a început totul! Kremlinul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie, amplasate pe malul stâng al râului Moscova,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt embleme <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i inima istoric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a metropolei. Accesul pu -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">blicului a survenit de abia dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> 1955. Ca o curiozitate</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ansamblul arhitectonic a sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat de bombarda mentele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">provocate Moscovei în cel de-al Doilea R<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zboi Mon -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dial de germani deoarece a fost camuflat printr-un truc</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">optic astfel încât s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> arate ca ni<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zi de periferie iar</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">giganticele stele ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii din vârfurile turnurilor au fost de -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">montate. Întreg ansamblul de monumente aflate între zi -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">durile fortifica<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iilor face parte din patrimoniul UNESCO.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arul avea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i tun <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i clopote</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Accesul se face printr-o poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> uria<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şă</span> – Borovitsky –,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">iar dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce treci de Palatul Patriarhal <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i alte cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">administrative te la<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>jit de pove<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tile „spuse” de Tunul</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arului, construit din bronz în 1586 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i aflat în Guiness</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Book, ale c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui ghiulele cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>reau 200 de kilograme,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tun ce nu a fost utilizat niciodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Sau „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Clopotul Ţ</span>arului”,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construit la cererea împ<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tesei Anna Ivanovna, ce</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 202 tone. Sunetul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vibra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lui nu au fost auzite vreodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ci a cr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat într-un incen -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">diu în 1737. În 1836 a fost pus pe un soclu devenind</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">un loc de pelerinaj... fotografic. Bucata desprins<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> din el</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 11,5 tone. Ambele exponate,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">splendid lucrate, sunt capodopere ale geniului artistic al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">epocii. Ş</span>i nu po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu te înfiori când p<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>trunzi în Cate -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">drala în care se încoronau <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>arii, proiectat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de arhitectul</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">italian Aristotele Fiorovanti la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul secolului al XV-lea</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau când vezi mormântul lui Ivan cel Groaznic, aflat în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Catedrala Sf. Arhanghel Mihail, patronul spiritual al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">militarilor. Marele Turn al Clopotelor, cu în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>imea de 81</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de metri a fost timp de dou<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> sute de ani cea mai înalt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie din Moscova. A fost ridicat în anul 1600 de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tre Boris Godunov iar în prezent ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te un</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">muzeu multimedia dedicat istoriei Kremlinului precum <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">o platform<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de „bella vista”.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Sub stejarul lui Iuri Gagarin</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu este prea aglomerat – nu v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> face<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i iluzii c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i prinde a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a ceva chiar dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> considera<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i noroco<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i –,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">încerca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vizita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i Muzeul Armelor (organizat prin 1806)</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau colec<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Tezaurului, ambele cuprinzând valori ines -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">timabile. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> un asemenea maraton, minim 3 ore v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">trebuie doar s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> familiariza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i cu obiectivele arhitec -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turale –, un repaos pe o banc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> e binevenit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Dar n-a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat. Când ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i ridica privirea ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i întâlni într-un col<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span> al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dinii Kremlinului silueta m<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> a stejarului plantat în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cinstea lui Iuri Gagarin, primul om care a zbu rat în spa -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iul cosmic. Din no<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">u istorie, din nou fotografii. Ş</span>i un nou</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">salt pe sub o alt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu turn prin care dai direct în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie. Aici r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mâi captivat de „Catedrala de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bezea”, cum o r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>sfa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> ru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i nu numai ei, silueta simbol</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a Catedralei Sf. Vasile (foto coperta). O bijuterie arhi -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tec tural<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> con struit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> între 1555-1561 în perioada lui Ivan</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cel Groaznic. Dar nu a fost întotdeaua a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a de colorat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i cu forme atât de surprin z<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>toare. Zidurile de c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mid<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i caldarâmul din piatr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cubic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, o încadreaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sever. Ai în fa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> de fapt noua biseric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu o fun da<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">comun<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, Biserica Sf. Vasile fiind cel de-al zecelea l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ridicat în 1588. Întreg ansamblul este o închinare adus<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Maicii Domnului, simbolul Moscovei dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i al întregii Rusii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lenin, Kilometrul 0</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Undeva pe stânga se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i celebrul, în alte vremuri,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">mausoleu al lui Lenin, ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i revenit în sfera de interes a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turistului contemporan. Asta pentru c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> istoria se hr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ne<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cu istorie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i astfel î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i regenereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> interesul. Important,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aici se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> marcat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i „Kilometrul 0” al Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei Ruse,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la poarta dubl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Iverskiye prin care se ajunge la</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dina Alexandru, locul preferat pentru plimb<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ri al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">moscovi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ilor. La picioarele lor se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> zece hectare de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">verdea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span>, dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Mormântul Soldatului Necunoscut <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, vegheate de garda, a c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui schimburi</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">au devenit, cum altfel, atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie turistic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Istorie vie este</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>direa celui mai vechi centru comercial al Moscovei,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ce ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te galeriile GUM construite la finele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">secolului al XIX-lea. Despre luminile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului, muzee în aer liber, subte rane, cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri gigantice <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i hoteluri renumite, în edi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia viitoare.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></span>','MOSCOVA – Crăciunul vine în fiecare seara, MAPAMOND 3 nr.151','','publish','open','open','','moscova-craciunul-vine-in-fiecare-seara-mapamond-3-nr-151','','','2017-03-21 00:26:01','2017-03-20 22:26:01','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5332',0,'post','',0),(5333,1,'2017-03-20 23:21:39','2017-03-20 21:21:39','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce în 2015 a primit trofeul Gol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">den Apple anul acesta, între 22 ş</span>i 27 septembrie, Moscova a g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zduit cel de-al 58-lea Congres FIJET. În s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>lile de conferin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e a trei dintre cele mai selecte hoteluri ale metropolei Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a Jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tilor<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ş</span>i Scriitorilor de Turism <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi-a desemnat </span>prin vot noua conducere.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">După 40 de ani </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Tunisianul Tijani Haddad a fost reales în func<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edinte al acestei importante organiza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii fondat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în 1954. Ea reune<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şte</span> circa 700 de membri din peste 30 de state ale lumii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pentru România lucr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rile Congresului au avut o înc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aparte. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> mai bine de patru decenii un român intr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în struc tura de conducere a FIJET</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">International. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ş</span>tefan Baciu, Pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edintele Clubului Presei</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de Turism – FIJET România, a fost ales în Comitetul Executiv al FIJET, al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> turi de al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i 6 membri: Salah Attia (Egipt), Delal Atamdede (Turcia), Maria del Mar Garcia Aguilo (Spania), Plamen Starev (Bulgaria), Natalya Tarasenko (Rusia) <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Tina Cubrilo (Croa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia). Colegul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi partenerul nostru Şte</span>fan Baciu este jurnalistla Radio România Interna <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional (RRI). Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> partea oficial<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, conform tradi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei, jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tii de turism au fost</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">invita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> descopere o parte din atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cehov <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i patrimonii UNESCO!</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\">Oricine vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>eleag<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Rusia ar trebui s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aici</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> priveasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, în jos, spre Moscova”. Cehov scria</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceste cuvinte admirând panorama oferit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirii de pe</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dealurile Sparow, cel mai înalt punct al râului Moscova,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pe care se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> amplasat ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şul. Ş</span>i, da, doar ajungând</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la Moscova po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>elege profunzimea sufletului slav. O</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">metropol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> modern<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, cu circa 13 milioane de locuitori,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Moscova te arunc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în bra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţele unor zone</span> imense de la</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">primul pas: artere de circula<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie cu 4-6 benzi pe sens,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bulevarde interminabile, construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii care te reduc la sta -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tutul unei furnici, 118 parcuri <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i arii protejate pe zeci <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i sute</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de hectare, catedrale care î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i fur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirile cu aurul cupo -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lelor, o re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ea de metrou cu 194 de sta<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. 44 dintre ele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt declarate monumente de patrimoniu. 450 de muzee,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">hoteluri cu mii de camere... Ş</span>i peste aceste vastit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ăţ</span>i,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cerul cu toanele sale de ploi <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vânturi sau un soare str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lucitor ca un t<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>i<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span> de sabie! Nu ai cum s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu realizezi c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceast<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> lume este a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ltceva. Ş</span>i mai ales localnicii care te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajut<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> te sim<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i mai confortabil într-o asemenea metro-</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> prin simplitatea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ldura ar<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i sar în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajutor cu informa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. Sau pur <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i simplu cu zâmbetul calm</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i percep dezorientarea pe chip în ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul ce te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cite<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te de când ai ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it din aeroportul interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Documentar vorbind, ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul a fost men<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ionat în 1147 iar</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">în 1156 Yuri Dolgoruky a dispus construirea unei fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la confluen<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a râurilor Moscova cu Neglinnaia. A<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">început formarea statului centralizat rus la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul seco -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lului al XV-lea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Moscova devenind capitala sa. Ş</span>i de aici</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">curge timpul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i povestea lui. Fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a din lemn era</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Kremlinul. Din acest punct a început totul! Kremlinul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie, amplasate pe malul stâng al râului Moscova,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt embleme <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i inima istoric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a metropolei. Accesul pu -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">blicului a survenit de abia dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> 1955. Ca o curiozitate</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ansamblul arhitectonic a sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat de bombarda mentele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">provocate Moscovei în cel de-al Doilea R<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zboi Mon -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dial de germani deoarece a fost camuflat printr-un truc</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">optic astfel încât s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> arate ca ni<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zi de periferie iar</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">giganticele stele ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii din vârfurile turnurilor au fost de -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">montate. Întreg ansamblul de monumente aflate între zi -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">durile fortifica<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iilor face parte din patrimoniul UNESCO.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arul avea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i tun <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i clopote</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Accesul se face printr-o poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> uria<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şă</span> – Borovitsky –,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">iar dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce treci de Palatul Patriarhal <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i alte cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">administrative te la<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>jit de pove<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tile „spuse” de Tunul</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arului, construit din bronz în 1586 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i aflat în Guiness</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Book, ale c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui ghiulele cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>reau 200 de kilograme,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tun ce nu a fost utilizat niciodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Sau „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Clopotul Ţ</span>arului”,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construit la cererea împ<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tesei Anna Ivanovna, ce</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 202 tone. Sunetul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vibra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lui nu au fost auzite vreodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ci a cr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat într-un incen -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">diu în 1737. În 1836 a fost pus pe un soclu devenind</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">un loc de pelerinaj... fotografic. Bucata desprins<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> din el</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 11,5 tone. Ambele exponate,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">splendid lucrate, sunt capodopere ale geniului artistic al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">epocii. Ş</span>i nu po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu te înfiori când p<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>trunzi în Cate -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">drala în care se încoronau <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>arii, proiectat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de arhitectul</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">italian Aristotele Fiorovanti la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul secolului al XV-lea</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau când vezi mormântul lui Ivan cel Groaznic, aflat în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Catedrala Sf. Arhanghel Mihail, patronul spiritual al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">militarilor. Marele Turn al Clopotelor, cu în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>imea de 81</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de metri a fost timp de dou<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> sute de ani cea mai înalt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie din Moscova. A fost ridicat în anul 1600 de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tre Boris Godunov iar în prezent ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te un</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">muzeu multimedia dedicat istoriei Kremlinului precum <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">o platform<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de „bella vista”.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Sub stejarul lui Iuri Gagarin</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu este prea aglomerat – nu v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> face<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i iluzii c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i prinde a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a ceva chiar dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> considera<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i noroco<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i –,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">încerca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vizita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i Muzeul Armelor (organizat prin 1806)</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau colec<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Tezaurului, ambele cuprinzând valori ines -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">timabile. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> un asemenea maraton, minim 3 ore v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">trebuie doar s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> familiariza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i cu obiectivele arhitec -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turale –, un repaos pe o banc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> e binevenit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Dar n-a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat. Când ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i ridica privirea ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i întâlni într-un col<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span> al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dinii Kremlinului silueta m<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> a stejarului plantat în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cinstea lui Iuri Gagarin, primul om care a zbu rat în spa -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iul cosmic. Din no<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">u istorie, din nou fotografii. Ş</span>i un nou</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">salt pe sub o alt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu turn prin care dai direct în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie. Aici r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mâi captivat de „Catedrala de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bezea”, cum o r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>sfa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> ru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i nu numai ei, silueta simbol</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a Catedralei Sf. Vasile (foto coperta). O bijuterie arhi -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tec tural<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> con struit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> între 1555-1561 în perioada lui Ivan</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cel Groaznic. Dar nu a fost întotdeaua a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a de colorat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i cu forme atât de surprin z<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>toare. Zidurile de c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mid<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i caldarâmul din piatr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cubic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, o încadreaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sever. Ai în fa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> de fapt noua biseric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu o fun da<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">comun<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, Biserica Sf. Vasile fiind cel de-al zecelea l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ridicat în 1588. Întreg ansamblul este o închinare adus<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Maicii Domnului, simbolul Moscovei dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i al întregii Rusii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lenin, Kilometrul 0</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Undeva pe stânga se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i celebrul, în alte vremuri,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">mausoleu al lui Lenin, ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i revenit în sfera de interes a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turistului contemporan. Asta pentru c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> istoria se hr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ne<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cu istorie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i astfel î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i regenereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> interesul. Important,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aici se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> marcat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i „Kilometrul 0” al Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei Ruse,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la poarta dubl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Iverskiye prin care se ajunge la</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dina Alexandru, locul preferat pentru plimb<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ri al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">moscovi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ilor. La picioarele lor se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> zece hectare de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">verdea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span>, dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Mormântul Soldatului Necunoscut <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, vegheate de garda, a c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui schimburi</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">au devenit, cum altfel, atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie turistic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Istorie vie este</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>direa celui mai vechi centru comercial al Moscovei,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ce ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te galeriile GUM construite la finele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">secolului al XIX-lea. Despre luminile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului, muzee în aer liber, subte rane, cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri gigantice <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i hoteluri renumite, în edi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia viitoare.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></span>','MOSCOVA – Crăciunul vine în fiecare seara, MAPAMOND 3 nr.151','','inherit','closed','closed','','5332-revision-v1','','','2017-03-20 23:21:39','2017-03-20 21:21:39','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5332-revision-v1/',0,'revision','',0),