<strong>LITORALUL BULGĂRESC a sunat adunarea</strong>
Un reporter TV, roman intreaba o familie de turisti romani pe o plaja dintr-o statiune bulgara - de ce ati ales sa va petreceti vacanta aici? Raspuns: este foarte curat, civilizat iar preturile nu sunt ostile turistului. Este o statiune ca o gradina!?
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-151.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3140" title="Bulgaria 151" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-151.jpg" alt="" width="1024" height="768" /></a>
De la aceasta idee, am pornit curiosi intr-un Infotrip organizat de Ministerul Energiei si Turismului din Bulgaria. Ce anume ii atrage pe turistii nostri in statiunile marine de la vecini? Iata cateva descoperiri!
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bugaria-613.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3131" title="Bugaria 613" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bugaria-613.jpg" alt="" width="576" height="768" /></a>
<p lang="ro-RO"><strong>ALBENA - Mexicanii s-au intalnit cu Amelia
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/BulgariaAndreea-Stanciu-Sales-Marketing-Albena.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3132" title="BulgariaAndreea Stanciu Sales &amp;Marketing Albena" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/BulgariaAndreea-Stanciu-Sales-Marketing-Albena.jpg" alt="" width="576" height="768" /></a>
</strong>În acest an Statiunea Albena, care este administrata integrat de catre o societate turistica pe actiuni, controlata de stat, marcheaza 45 de ani de existenta. Reprezentantii conducerii nu scapa ocazia sa ne spuna ca aceasta oaza de vacanta a intrat in al 17 ani de cand plajele sale detin clasificarea internationala ”Blue Flag”.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-469.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3133" title="Bulgaria 469" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-469.jpg" alt="" width="1024" height="768" /></a>
Nu e chiar la indemana oricui, pentru ca aceasta se decerneaza si se reinoieste periodic, ca urmare a evaluarii standardelor de curatenie, amenajarii plajelor, starea statiunii si aspectul apelor marii. Plaja este amenajata impecabil, pe trei sectiuni - pentru turistii all-inclusive, ce beneficiaza gratuit de echipamentele de plaja; pentru turistii fara asemenea servicii care trebuie sa plateasca o taxa zilnica; respectiv portiuni de plaje publice, gratuite, unde poti sa vii cu cearceaful sau prosopul propriu. Fiecare hotel beneficiaza de propria plaja care este marcata cu umbrele de soare, cu culori distincte.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-474.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3134" title="Bulgaria 474" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-474.jpg" alt="" width="1024" height="768" /></a>
Plaja are o lungime de 3,5 kilometri si beneficiaza de o latime de 150 de metri. Nu intamplator este denumita ”perla coroanei estivale” si e renumita in toata Europa. La Albena n-ai timp sa te plictiseste. Poti citi maldare de carti, gratuit. Pe plaja a fost deschisa deja bibioteca estivala, un proiect al unor tineri bulgari inimosi. Turistii au la indemana numeroase volume in vreo sapte limbi straine, inclusiv in romana. Biblioteca este organizata pe un principiu deschis - poti sa iei dar si sa lasi oricand o carte, poti s-o schimb sau poti sa o iei definitiv in geanta ta. Fondul de carte se reimprospateaza prin contributiile turistilor dar si prin donatiile facute de companii turistice. Unele dintre ele au sponsorizat autori importanti, si drept urmare doneaza numeroase exemplare. Ei, candva, o sa se intample si la noi pe Litoral la fel. Cu siguranta atunci cand industria turistica va auzi de cuvantul carte ori cultura. Dar exista si numeroase oferte turistice care iti ofera sesiuni de shopping la Varna, capitala maritima a bulgarilor, o intalnire cu istoria la Balcik, candva romantica resedinta de vara a Reginei Maria a Romaniei. Pentru amatorii de natura, trebuie sa stiti ca statiunea Albena se afla in zona unei importante rezervatii naturale ”Baltata”. Acolo traiesc 183 de specii de pasari si 337 de specii de animale protejate prin lege. Ele au fost inscrise in Cartea rosie a Bulgariei.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-5041.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3138" title="Bulgaria 504" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-5041.jpg" alt="" width="1024" height="768" /></a></p>
<p lang="ro-RO">Desi are 45 de ani de activitate Albena inoveaza in continuare. Hotelul Flamingo, cu cele 264 de camere de 4 stele, da tonul in statiune, dar si cu restaurantele si serile sale tematice. Una dintre ele este cu muzica si mancare mexicana, de unde te scoli plangand de dorul Americii Latine. Ca tot e cu Campionatul Mondial de fotbal acuma. Muzicanti mexicani, adevarati si bucatari pe masura. Un alt hotel, intrat in circuit in acest sezon este Amelia. Este un complex reinventat pe o veche structura, caruia i s-a adaugat un corp frontal nou, cu 40 de camere. Astfel el a urcat de la 3 la 4 stele. Amelia nu e numele sotiei patronului sau a sefei de restaurant. Designerii bulgari au creat un hotel tematic dedicat Ameliei Earhart, prima femeie pilot care a efectuat un zbor transatlantic. Receptia (incadrata in laterala de un motor cu elice), barul, lobby-ul, zona internet station, toate sunt decorate cu imagini din viata acestei temerare femei. Și uniformele angajatilor au linii inspirate de la costumele aviatorilor si ale stewardeselor. Sunt doar 2 din cele 40 de hoteluri pe care le ofera statiunea - ne-a precizat Andreia Stanciu, director vanzari al statiunii Albena pentru piata romaneasca.</p>
<p lang="ro-RO"><strong>SUNNY BEACH: Un Hotel Art unicat
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-484.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3139" title="Bulgaria 484" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-484.jpg" alt="" width="576" height="768" /></a>
</strong>E considerata cea mai mare statiune de pe litoralul bulgaresc. Are un amplasament ideal pentru activitati turistice optionale fiind incadrata de orasele bijuterie Burgas si Nessebar. Sunny Beach e o statiune pentru tineri. Aici serile sunt dominate de zgomotul cluburilor in unele dintre ele mixand o parte dintre cei mai in voga DJ din lume. Exista si discursuri turistice mai aparte. Amplasat intr-o oaza de verdeata complexul hotelier Helena Park, iti aduce 5 stele chiar pe malul marii. Detine 232 de camere dotate cu tot confortul, restaurante, miniclub, spa, piscine interioara cu apa incalzita si jacuzzi, terenuri sportive etc. Hotelul e fieful germanilor si nordicilor dar si romanii sunt la mare cautare. Ei au deschis sezonul aici chiar de Sarbatorile Pascale. Resortul este promovat sub sloganul ”Un basm de trait” asta si datorita specificului sau unic. Helena este un art-hotel cu colectii originale exceptionale stranse de-a lungul vietii de proprietarul sau. Vorbim de circa 2.000 de lucrari, de la tablouri, tapiserii, sculptura mica dar si ambientala. Piesa de rezistenta - ”Atrium” - apartine sculptorilor bulgari Blagovest Apostolov si Christo Cristov care au ”legat” in mijlocul unei scari interioare rasucite, pe inaltimea a 5 etaje, cateva zeci de lucrari din metal, inspirate de viata si mitologia marina. Dincolo de performanta artistica avem in fata si una inginereasca, in conditiile in care greutatea totala a acestora depaseste doua tone. Gradinile exterioare sunt ”punctate” cu sculpturi care fac legatura intre alei si plaja. Arhitectura hotelului isi trage seva din liniile traditionale bulgare. Tot atat de adevarat este ca investitorul bulgar si-a dorit, in vecinatatea piscinelor, un pavilion incadrat de un imens candelabru. În mod sigur s-a inspirat din colectia ambientala a superhotelului Caesars Palace din Las Vegas. Aceasta zona este folosita pentru evenimente, inclusiv pentru oficierea de casatorii.</p>
<p lang="ro-RO"><strong>NISIPURILE DE AUR cheama piratii la... conferinte
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-5501.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3136" title="Bulgaria 550" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Bulgaria-5501.jpg" alt="" width="1024" height="768" /></a>
</strong>Mai intai ceva despre Pomorie. Beneficiaza de o amplasare foarte atractiva - pe o mica peninsula, intre Burgas si Sunny Beach. E unul dintre cele mai vechi orase bulgaresti, renumit de mult ca fiind cea mai populara si stilata statiune balneologica a tarii. Ea atrage anual circa 100.000 de turisti. Complexul fanion care ne-a fost prezentat este Grand Hotel Pomorie, ce detine cel mai mare centru Spa si de tratamente balneare din aceasta parte a Europei.</p>
<p lang="ro-RO">La numai 16 kilometri de Varna te intalnesti cu statiunea Nisipurile de aur. Istoria sa incepe din antichitate iar legenda locului spune ca nisipurile sale sunt ”de aur” pentru ca Marea Neagra a pedepsit piratii care si-au ingropat comorile furate pe malurile sale. Locul e plin de culoare, trenulete turistice, care strabat riviera si leaga hotelurile intre ele. Unul este chiar Admiral. Prin facilitatile sale - sali de conferinte de dimensiuni mari, el s-a impus pe segmentul de evenimente. Numeroase companii isi organizeaza aici seminarii, prezentari de produse etc - ne-a precizat Bilyana Nedelcheva, Front Office Manager la complexul Admiral.</p>
Cand se lasa seara statiunea e asediata de tineri. La minte ori la trup nu conteaza. Toti sunt dispusi sa-si petreaca vacanta intr-o continua sarbatoare - baie, plaja, discoteca si din nou de la inceput. Ordinea lor se schimba in fiecare zi. Ca asa e vara!

<hr />

<strong>SERBIA - Pinii de aur si Prorocii
</strong>Atat de aproape de noi si atat de aparent cunoscuta Serbia se inscrie in plutonul alegatorilor de cursa lunga dupa... turisti.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-44.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3141" title="Serbia 44" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-44.jpg" alt="" width="1024" height="768" /></a>
<p lang="ro-RO"><strong>Actiunile de promovare ale tarii sunt tot mai indraznete si dinamice si au ca leit motiv afirmatia ca aceasta tara este o... o destinatie pe care nu o poate ocoli calatorul modern.</strong>
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-091.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3142" title="Serbia 091" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-091.jpg" alt="" width="432" height="768" /></a>
Destinatia noastra principala nu a fost insa Belgradul, asa cum probabil v-ati fi asteptat, ci regiunea Zlatibor. Desi pe toata durata documentarii noastre ne-am confruntat cu furtuni si ploi diluviene, gazdele noastre au reusit sa ne familiarizeze cu atractii aproape necunoscute de turisti, inclusiv de cei romani. Zlatibor (sau Pinul de aur) este orasul de referinta al regiunii muntoase cu acelasi nume. Ai de mers ceva, cam 230 de kilometri pana si ajungi aici din Capitala Serbiei. Accesul este insa rapid fiind facilitat de autostrada ce leaga Belgradul de Muntenegru. Zlatibor este si o statiunie montana. El respira prin padurile de pini, calm, frumusete si evident multa modernitate reflectata de hotelurile cu standarde ridicate dar cu preturi accesibile. Complexe ca Olimp, Palisad, Dunav, Mir, Idila sau Brana Sekulic ofera spatii confortabile clasificate la 4 si 5 stele. Posibilitatile de recreere oferite turistilor prin programele variate descriu tabloul complet al unei vacante reusite.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-125.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3143" title="Serbia 125" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-125.jpg" alt="" width="1024" height="576" /></a></p>
<p lang="ro-RO">Sirogojno este integrat in aceste oferte. Un muzeu al satului in aer liber care te cheama din 1980 cand a fost fondat, cu un patrimoniu de gospodarii autentice ce reflecta arhitectura locala specifica ultimelor trei secole. În mijlocul asezarii se afla o biserica inchinata Sfintilor Apostoli Petru si Pavel. Ea este inconjurata de 54 de constructii traditionale cu diferite utilitati si destinatii - ateliere mestesugaresti, fierarie, grajduri, stupina, cladirea muzeului, dar si 7 case de oaspeti care reprezinta o buna oportunitate de cazare. O alta posibilitate de petrecere a timpului liber este o ascensiune pe munte.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-193.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3144" title="Serbia 193" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-193.jpg" alt="" width="1024" height="576" /></a>
Varful Tornik de 1496 de metri, cascada Gostilje, inalta de 20 de metri, cunoscuta pestera Stopica cu cinci ”sali”, dar si cu cascada ”Izvorul Vietii”, inalta de 9 metri etc. Conditiile climatice curative sunt puse in valoare de Centrul de sanatate Zlatibor - Cigota, considerata a fi cea mai veche clinica specializata din Serbia.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-242.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3145" title="Serbia 242" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-242.jpg" alt="" width="432" height="768" /></a>
Dar la Zlatibor n-aveti cum sa ratati un muzeu celebru - cel dedicat tricotajelor si impletiturilor din lana realizate de artizani si producatori locali. El a intrat in atentia publicului din anul 1962 cand s-a organizat aici o prima expozitie populara - tine sa ne precizeze Arsen Djuric, directorul Organizatiei de Turism Zlatibor. De atunci a inceput povestea succesului. De peste cinci decenii puloverele, fularele, caciulitele si multe alte confectii populare se exporta in tari printre care Suedia, Japonia, SUA, Franta, Germania ori Italia.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-262.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3146" title="Serbia 262" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-262.jpg" alt="" width="1024" height="576" /></a>
O parte dintre creatii, fiecare un unicat, au fost medalitate si la prezentarile de moda de la Milano. Dar muzeul are si un scop educational. El si-a propus sa conserve si sa promoveze acest tezaur ca valoare de patrimoniu a culturii sarbe. Parte a aceluiasi tezaur este si celebrul Emir Kusturica, a carui dragoste pentru traditii se regaseste la Drvergrad. Aici, pe un deal, deasupra localitatii Mokra Gora el a construit un etno-sat dedicat filmului.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-293.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3147" title="Serbia 293" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-293.jpg" alt="" width="432" height="768" /></a>
El l-a folosit drept cadru si pentru diverse productii. Asezarea mai este cunoscuta si pentru un alt unicat: calea ferata si trenul muzeu ”Sarganska Osmica”, sau ”optul lui Sargan”. Construita cu o diferenta de altitudine de 300 de metri, aceasta cale ferata, care face deliciul turistilor, serpuieste in forma de opt, de unde si numele. Bucuria jurnalistilor si travel agentilor romani a fost cand am descoperit in componenta garniturii un vagon produs in tara noastra. Trenuletul e alintat cu numele de Cika, iar autoritatile din turism il promoveaza ca fiind cel mai atractiv muzeu feroviar... rulant din lume. Cum ne aflam in tara genialului Tesla va semnalam ca in zona functiona, inca de la 1900, o minihidrocentrala - a doua din lume - pe baza principiului curentului electric polifazic. Azi ea se afla expusa la Muzeul Tehnicii din Uzice.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-313.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-3148" title="Serbia 313" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/09/Serbia-313.jpg" alt="" width="1024" height="576" /></a></p>
<p lang="ro-RO">Dar Zlatiborul fara povestirile si prevestirile Prorocilor ar fi mai sarac in... farmece. În secolul al XIX-lea intre Zlatibor si Tara, in satul Kremna traiau asanumitii Tarabici, adica... Proroci. Raportat la vremea la care au trait au fost la fel de renumiti precum Nostradamus. Cel mai celebru dintre ei a fost Milos Tarabic (1809-1854). El si-a strans profetiile in cartea ”Tarabica Proroca”. Unele au devenit istorie, altele au intrat in folclor. Ca si profetia referitoare la calea ferata azi folosita in scopuri turistice: ”Vor trece multi ani si dupa aceea oamenii isi vor reaminti de drumul de fier. Atunci il vor repara. Nu pentru a-l folosi pasagerii la calatorii ci pentru distractie, amuzament si odihna.” Faina treaba!</p>
<p lang="ro-RO">A, da! O poveste buna merge cu mancare si bautura pe masura. Noi va recomandam un ”prsuta” de Zlatibor, alaturi de o ”lipie completa”, branza, si de ce nu, tuica de prune dublu distilata. Desertul il puteti lua, in drum spre tara, la Belgrad. Metropola este plina de viata, trezita parca dintr-un somn greu. ”Orasul alb” se lumineaza chiar si sub ploile mocanesti, la intersectia Dunarii cu Sava, asa cum ii sta bine unei capitale turistice europene. Aveti multe de vizitat. Daca vreti sa va simtiti ca un mare campion, faceti un popas la restaurantul lui Novak Djokovics, multiplu performer mondial. Mancarea sarbeasca are un gust aparte aici, dar gustul e dat si de bugetul pe care vi-l permiteti. În drum spre aeroport, alaturi de statuia lui Djokovics, am tras cu ochiul si la un poster cu Nadia Comaneci, impreuna cu Zeljka Pudar, reprezentanta NTO Serbia, care ne-a insotit pe parcursul acestei documentari.</p>
<p lang="ro-RO">
<strong>VASILE COSTRUȘ</strong>
Multumiri pentru sprijinul acordat
Air Serbia &amp; Organizatia Nationala de Turism a Serbiei</p>
<p lang="ro-RO">DOINA CONSTANTINESCU
MARIAN CONSTANTINESCU</p>