<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Pietre cu suflet. Care cresc în fiecare an. Care se mișcă în fiecare anotimp</span>. N<span lang="ro-RO">u după soare ci după dune de nisip. Unele dintre ele alunecă de pe dealuri iar prin rostogolire capătă forme aproape... umane.
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg" rel="attachment wp-att-5353"><img class="alignnone size-full wp-image-5353" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg" alt="Trovanti 022" width="1024" height="768" /></a>
</span></span></span>
<p lang="en-US" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Par trupuri de copii, de adolscenți, iar dacă ai o imaginație bogată poți vedea siluetele unor nuduri feminine sau chiar ale unor extratereștrii. </span>A<span lang="ro-RO">rmate de pietre</span> care<span lang="ro-RO"> au plecat se plimbă prin istorie de peste 100 de milioane de ani de pe vremea când Oltenia de azi era acoperită de ape. Geologic vorbind, povestea pietrelor care cresc a început cu peste 7 milioane de ani când, spun specialiștii</span>,<span lang="ro-RO"> în zona Costești, unde se află astăzi Muzeul Trovanților exista un vechi fluviu ce și-a creat o deltă în care s-au depus sedimente speciale. Ele au contribuit la crearea unor ”bulgări” de nisip și pietriș. Pietrele care cresc ar fi fost denumite de localnici Trovanți. Tot atât de adevărat este că</span><span lang="ro-RO"> t</span>ermenul „trovant” <span lang="ro-RO">a fost introdus în literatura geologică de către </span>Gh. Murgoci <span lang="ro-RO">ce l-a folosit în</span> lucrarea „Ter<span lang="ro-RO">ț</span>iarul din Oltenia, 1907”. <span lang="ro-RO">P</span>rocesul continuă şi astăzi în interiorul muntelui de nisip şi pietriş de la Costeşti. Prima locație se află pe partea stângă a șoselei ce leagă Râmnicu Vâlcea de Horezu, înainte de intrarea în satul Costești. Într-un spațiu de 100 m<span lang="ro-RO">etri pătrați</span> se află mai mulți trovanți, de diferite forme, unii <span lang="ro-RO">de cîteva kilograme, alții de c</span>âteva tone, <span lang="ro-RO">în poziții dintre cele mai inedite</span>. De la Costești se poate ajunge la a doua locație mergând pe jos de la panoul <span lang="ro-RO">informativ, cu date</span> despre acest loc.<span lang="ro-RO"> Ce-a de-a doua e </span>cea mai spectaculoasă, este de-a lungul pârâului, apă care se varsă într-un râu de lângă satul Oteșani<span lang="ro-RO"> aflat circa 16 kil</span>o<span lang="ro-RO">metri de Horezu.
</span></span></span></p>
[gallery columns="4" ids="5354,5355,5356,5353"]
<p lang="en-US" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> </span></span></span></p>
<p lang="en-US" align="JUSTIFY"><span style="font-size: medium;"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">Lucru magic, în România trovanții ”trăiesc” și în vecinătatea altor așezări și zone. În afară de cei de la Costești (județul Vâlcea) îi puteți întâlni în cel puțin 12 locații. Din Dealul Feleacului (lângă Cluj Napoca), Munții Buzăului (la Ulmet), Sibiu (în satul Cașolț), până la Bacău (pe malul stâng al Tazlăului și pe malul stâng al Siretului, în dreptul localității Cornii de Sus), î</span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">n <a href="https://ro.wikipedia.org/wiki/Munții_Berzunți">Munții Berzunți</a> </span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">(lângă </span></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">satul <a href="https://ro.wikipedia.org/wiki/Viișoara">Viișoara</a></span></span><span style="color: #0000ff;"><span style="font-size: medium;"><u><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">),</span></span></span></u></span></span><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"> în Călărași aproape de malul Dunării, în nivele nisipoase-argiloase din <a href="https://ro.wikipedia.org/w/index.php?title=Munții_Mezeș&amp;action=edit&amp;redlink=1">Munții Mezeș</a></span></span><span style="color: #0000ff;"><span style="font-size: medium;"><u><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO"> etc.</span></span></span></u></span></span></span></p>
<p lang="en-US" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span style="color: #0000ff;"><span style="font-size: medium;"><u><span lang="ro-RO">Cei mai cunoscuți trovanți rămân însă cei de la Costești. În urmă cu mai bine de 10 ani aici a fost înființată Rezervația Naturală Muzeul Trovanților, administrată de către Asociația Kogayon, o organizație nonguvernamentală specializată pe protecția mediului. </span></u></span></span>Rezerva<span lang="ro-RO">ț</span>ia este situat<span lang="ro-RO">ă</span> <span lang="ro-RO">î</span>n sudul comunei, l<span lang="ro-RO">â</span>ng<span lang="ro-RO">ă</span> Drumul Na<span lang="ro-RO">ț</span>ional 67 R<span lang="ro-RO">â</span>mnicu V<span lang="ro-RO">â</span>lcea-T<span lang="ro-RO">â</span>rgu Jiu. Are o suprafa<span lang="ro-RO">ță</span> de<span lang="ro-RO"> peste un</span> hectar <span lang="ro-RO">ș</span>i a fost constituit<span lang="ro-RO">ă</span> ca rezerva<span lang="ro-RO">ț</span>ie geologic<span lang="ro-RO">ă</span>.<span lang="ro-RO"> Deci, atenție, M</span>uzeul e<span lang="ro-RO">ste</span> arie protejat<span lang="ro-RO">ă. </span>„Coste<span lang="ro-RO">ș</span>tiul e singurul loc din Europa unde a fost amenajat un<span lang="ro-RO"> asemenea</span> parc pentru aceste forma<span lang="ro-RO">ț</span>iuni geologice. Trovan<span lang="ro-RO">ț</span>ii de aici sunt impresionan<span lang="ro-RO">ț</span>i prin dimensiunea lor, de la doi-trei centimetri p<span lang="ro-RO">â</span>n<span lang="ro-RO">ă</span> la aproximativ cinci metri, dar <span lang="ro-RO">ș</span>i prin forma lor”<span lang="ro-RO"> - sublinia unul dintre reprezentanții Asociației Kogayon. De aceea muzeul a beneficiat și de finanțări europene pentru conservarea și cercetarea acestui spațiu natural fantastic.</span></span></span></p>
<p lang="ro-RO" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Întrebarea care fascinează în continuare zecile de mii de vizitatori care trec anual pe aici rămâne aceeași. Cresc într-adevăr pietrele? Se mișcă ele cu adevărat? Răspunsul este de două ori da. Cresc prin depunerile care pot atinge 4-5 centimetri în circa 1200 de ani. Așa că, mai în glumă mai în serios, puteți observa acest proces și cu... ochiul liber. Și atunci când cresc firește, se... mișcă. Recomandarea noastră - nu ratați o asemenea experiență.</span></span></p>
<span style="color: #0000ff;"><span style="font-size: medium;"><u><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="ro-RO">MARIAN CONSTANTINESCU
ALEX BARBU</span></span></span></u></span></span>