(4871,1,'2016-08-20 18:36:07','2016-08-20 16:36:07','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pe la 1510 i se spunea Poiana Sării. Așa o consemnează și prima atestare documentară. În urmă cu 100 de ani la Poiana Câmpina era folosit pentru tratament un izvor cu apă sărată. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Sanconfind-proprietar-Ioan-Simion-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4864\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4864\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Sanconfind-proprietar-Ioan-Simion-1.jpg\" alt=\"Sanconfind proprietar Ioan Simion 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Așezarea e lipită de Câmpina mult mai cunoscută însă din punct de vedere turistic firește, datorită misteriosului castel al familiei Hasdeu dar și a industriilor care au fost hrănite cu... petrol. Oamenii locului, împreună cu o armată de cadre medicale, cred însă că viitorul localității Poiana Câmpina este deja marcat de sare și industria sănătății. Ambele vor servi setea turiștilor moderni, în parte documentați în legătură cu beneficiile oferite de un Centru medical balnear ca SanConfind. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"></p>\n<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Ne aflăm pe Valea Prahovei la mai puțin de 100 de kilometri de București. Centrul medical SanConfind este o investiție românească privată. Aflăm de la gazdele noastre - Ioana Sultanii, specialistă în turism medical și Iuliana Barbu, un om de marketing și relații, ideal pentru acest loc -, că acest Centru deține o bază de tratament balneologic și de recuperare medicală dotată după toate standardele de ultimă oră. Doi dintre cei mai mari producători de echipamente de profil - General Electric și Siemens -, își dispută întâietatea. </span></span><span lang=\"es-ES\">Imagistica ocupa un rol important </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">n clinic</span><span lang=\"ro-RO\">ă, cei doi lideri mondiali oferind aparatură cu care se pot obține anal</span><span lang=\"es-ES\">ize </span><span lang=\"ro-RO\">specifice</span><span lang=\"es-ES\"> (RMN, CT, Ecografii </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">n 3D/4D</span><span lang=\"ro-RO\">)</span><span lang=\"es-ES\"> etc. </span><span lang=\"ro-RO\">M</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">arii câștigători sunt turiștii, clienții, pacienții. </span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Iată ce am mai aflat de la însoțitorii noștri în cadrul unui infotrip pentru presa de specialitate organizat de Florin Albu, prin compania sa de evenimente Dr. Travel: </span><span lang=\"en-GB\">Centrul medical S</span><span lang=\"ro-RO\">anConfind</span><span lang=\"en-GB\"> din Poiana Campina ofer</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"en-GB\"> servicii de </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"en-GB\">nalt</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"en-GB\"> clas</span><span lang=\"ro-RO\">ă.</span><span lang=\"en-GB\"> Este o imagine nou</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"en-GB\"> a unui spital</span> <span lang=\"en-GB\">modern</span><span lang=\"ro-RO\">. A</span><span lang=\"es-ES\"> fost inaugurat </span><span lang=\"ro-RO\">în urmă cu un an, în luna aprilie 2015. Aceast a fost prima etapă de investiții. A doua se află în derulare și are în vedere dotarea și finisarea mai multor spații inclusiv peisagistice. Iar a treia etapă prevede construirea și includerea în circuitul medical și turistic a unui Hotel ce va fi legat printr-un pod de sticlă de actuala bază de tratament. </span></span></span></span>\n\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"es-ES\">Baza de tratament</span><span lang=\"ro-RO\"> - care reprezintă al doilea punct forte după echipamentele performante -</span><span lang=\"es-ES\"> foloseste o apa minerală, printre cele mai s</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">rate din țară, cu o mineralizare total de 321 g/l, captat</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> de la un izvor vechi de sute de ani. Atrac</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"es-ES\">ia sectorului Balneo sunt cele trei bazine mari cu ap</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">nc</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">lzită la 33° C, recirculată și filtrată continuu pentru a fi mereu curată: două pentru adul</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"es-ES\">i, ambele cu adâncimea de 1,2 m</span><span lang=\"ro-RO\">etri</span><span lang=\"es-ES\"> și unul pentru copii, adânc de 0,5 m</span><span lang=\"ro-RO\">etri</span><span lang=\"es-ES\">. La San</span><span lang=\"ro-RO\">C</span><span lang=\"es-ES\">onfind se folosește numai nămol sapropelic adus din Lacul Techirghiol</span><span lang=\"ro-RO\">.</span><span lang=\"es-ES\"> Nămolul este depozitat </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">n condiții și instalații speciale pentru a</span><span lang=\"ro-RO\">-și</span><span lang=\"es-ES\"> p</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">stra calit</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">țile terapeutice. Unitatea este dotată, de asemenea, cu doi robo</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"es-ES\">i medicali de excepție, pentru recuperarea membrelor superioare </span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"es-ES\">i inferioare, aparat wireless pentru electroterapie, combine inteligente Chattannooga, cad</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> trefl</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> cu duș sub-acval, c</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">zi speciale pentru b</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">i de plante, cu dioxid de carbón și bule, du</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"es-ES\"> Vichy pentru relaxarea și tonifierea musculaturii, magnetoterapie, shock-wave, deep-oscillation. </span><span lang=\"ro-RO\">Al treilea punct forte îl reprezintă Salonul de acupunctură unde se produc veritabile minuni... științifice. D</span><span lang=\"es-ES\">r.</span> <span lang=\"es-ES\">Qu Zonfeng un cunoscut medic </span><span lang=\"ro-RO\">chinez apelează la t</span><span lang=\"es-ES\">erapiile milenare: acupunctura, ventuze speciale, moxibustion</span> <span lang=\"es-ES\">(o metod</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> care combin</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> acupunctura cu arderea unor plante medicinale</span> <span lang=\"es-ES\">rare). </span></span>\n\n<span style=\"font-size: large;\">Dar ce spune investitorul despre ce s-a reușit până acum! Ioan Simion este un industriaș, proprietarul companiei Confind care a salvat o parte din fabrica în care se produc și azi componente pentru industria extractivă a petrolului. În ultimii ani a fost convins să investească în agricultură. Ca să spunem așa industria turistică și de sănătate este al treilea segment în care derulează investiții. În final ele vor ajunge la circa 22 milioane de euro. Ultimele două nu sunt încă profitabile dar există un optimism realist că vor ajunge la maturitate și profit. ”Proiectul Centrului medical SanConfind a început cu un Cabinet Stomatologic. Acum el crește fiind susținut din alte investiții profitabile dar și din profitul reinvestit. În curând în Spitalul Centrului medical va funcționa și o farmacie. În principal ne axăm pe pacienții români dar și pe turiștii străini. Am încurajat cele câteva zeci de pensiuni din comună (noi am vizitat ”Casablanca”) să ofere pachete combinate - turism+sănătate+cultură, iar rezultatele încep să se vadă. Credem în dezvoltarea turismului medical și suntem preocupați să oferim servicii de excelență. De aceea căutăm și angajăm specialiști care doresc să lucreze la acest nivel”. Potrivit lui Ioan Simion acum în Centrul Medical lucrează circa 50 de persoane. După finalizarea întregii investiții aici vor fi circa 200-250 de angajați. În ceea ce privește turismul medical au fost deja organizate câteva infotripuri pentru travel agenții români, foarte interesați arătându-se cei de la TUI Center, dar și alte companii ce lucrează pe segmentul balnear. Va urma un infotrip organizat și pentru agenții străine. Cele din Rusia și-au arătat deja interesul. Promovarea se face acum prin pliante și CD-uri, pe internet și Facebook. Se lucrează însă și la dimensionarea unei campanii de imagine care va conduce spre un brand distinct pentru activitățile turistice și hoteliere. Ioan Simion se gândește chiar la configurarea unui ”Drum, balnear, al Sănătății”, care să lege Ploieștiul de Predeal. ”Eu nu mi-am propus să mă bat pe segmentul de turism de sănătate. Țara e mare și e loc pentru toată lumea. Am fost la Viena, la o clinică privată. Avem cu ce să ne comparăm, avem cu ce lucra! Dar trebuie să fim mai agresivi. Ne gândim să înființăm și o Agenție de turism medical.” </span>\n\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Alte informatii găsiți pe </span></span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"es-ES\">site-ul </span></span><a href=\"http://www.sanconfind.ro/\"><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"es-ES\"><u>www.sanconfind.ro</u></span></span></span></a><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> dar și pe diverse suporturi mass media.</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</span></strong></p>','SanConfind - Sarea, Sanatatea si Campinenii, BALNEOTURISM nr.145','','inherit','closed','closed','','4845-autosave-v1','','','2016-08-20 18:36:07','2016-08-20 16:36:07','',4845,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4845-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4872,1,'2016-08-20 18:36:07','2016-08-20 16:36:07','','Sanconfind 93','','inherit','open','closed','','sanconfind-93','','','2016-08-20 18:36:07','2016-08-20 16:36:07','',4845,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Sanconfind-93.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4873,1,'2016-08-20 18:36:08','2016-08-20 16:36:08','','Sanconfind proprietar Ioan Simion 1','','inherit','open','closed','','sanconfind-proprietar-ioan-simion-1-2','','','2016-08-20 18:36:08','2016-08-20 16:36:08','',4845,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Sanconfind-proprietar-Ioan-Simion-1-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4874,1,'2016-08-20 18:36:27','2016-08-20 16:36:27','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pe la 1510 i se spunea Poiana Sării. Așa o consemnează și prima atestare documentară. În urmă cu 100 de ani la Poiana Câmpina era folosit pentru tratament un izvor cu apă sărată. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Sanconfind-proprietar-Ioan-Simion-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4864\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4864\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Sanconfind-proprietar-Ioan-Simion-1.jpg\" alt=\"Sanconfind proprietar Ioan Simion 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Așezarea e lipită de Câmpina mult mai cunoscută însă din punct de vedere turistic firește, datorită misteriosului castel al familiei Hasdeu dar și a industriilor care au fost hrănite cu... petrol. Oamenii locului, împreună cu o armată de cadre medicale, cred însă că viitorul localității Poiana Câmpina este deja marcat de sare și industria sănătății. Ambele vor servi setea turiștilor moderni, în parte documentați în legătură cu beneficiile oferite de un Centru medical balnear ca SanConfind. </span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" size=\"medium\" ids=\"4865,4866,4867,4868,4869,4870,4872,4873\"]\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Ne aflăm pe Valea Prahovei la mai puțin de 100 de kilometri de București. Centrul medical SanConfind este o investiție românească privată. Aflăm de la gazdele noastre - Ioana Sultanii, specialistă în turism medical și Iuliana Barbu, un om de marketing și relații, ideal pentru acest loc -, că acest Centru deține o bază de tratament balneologic și de recuperare medicală dotată după toate standardele de ultimă oră. Doi dintre cei mai mari producători de echipamente de profil - General Electric și Siemens -, își dispută întâietatea. </span></span><span lang=\"es-ES\">Imagistica ocupa un rol important </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">n clinic</span><span lang=\"ro-RO\">ă, cei doi lideri mondiali oferind aparatură cu care se pot obține anal</span><span lang=\"es-ES\">ize </span><span lang=\"ro-RO\">specifice</span><span lang=\"es-ES\"> (RMN, CT, Ecografii </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">n 3D/4D</span><span lang=\"ro-RO\">)</span><span lang=\"es-ES\"> etc. </span><span lang=\"ro-RO\">M</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">arii câștigători sunt turiștii, clienții, pacienții. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Iată ce am mai aflat de la însoțitorii noștri în cadrul unui infotrip pentru presa de specialitate organizat de Florin Albu, prin compania sa de evenimente Dr. Travel: </span><span lang=\"en-GB\">Centrul medical S</span><span lang=\"ro-RO\">anConfind</span><span lang=\"en-GB\"> din Poiana Campina ofer</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"en-GB\"> servicii de </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"en-GB\">nalt</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"en-GB\"> clas</span><span lang=\"ro-RO\">ă.</span><span lang=\"en-GB\"> Este o imagine nou</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"en-GB\"> a unui spital</span> <span lang=\"en-GB\">modern</span><span lang=\"ro-RO\">. A</span><span lang=\"es-ES\"> fost inaugurat </span><span lang=\"ro-RO\">în urmă cu un an, în luna aprilie 2015. Aceast a fost prima etapă de investiții. A doua se află în derulare și are în vedere dotarea și finisarea mai multor spații inclusiv peisagistice. Iar a treia etapă prevede construirea și includerea în circuitul medical și turistic a unui Hotel ce va fi legat printr-un pod de sticlă de actuala bază de tratament. </span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"es-ES\">Baza de tratament</span><span lang=\"ro-RO\"> - care reprezintă al doilea punct forte după echipamentele performante -</span><span lang=\"es-ES\"> foloseste o apa minerală, printre cele mai s</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">rate din țară, cu o mineralizare total de 321 g/l, captat</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> de la un izvor vechi de sute de ani. Atrac</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"es-ES\">ia sectorului Balneo sunt cele trei bazine mari cu ap</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">nc</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">lzită la 33° C, recirculată și filtrată continuu pentru a fi mereu curată: două pentru adul</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"es-ES\">i, ambele cu adâncimea de 1,2 m</span><span lang=\"ro-RO\">etri</span><span lang=\"es-ES\"> și unul pentru copii, adânc de 0,5 m</span><span lang=\"ro-RO\">etri</span><span lang=\"es-ES\">. La San</span><span lang=\"ro-RO\">C</span><span lang=\"es-ES\">onfind se folosește numai nămol sapropelic adus din Lacul Techirghiol</span><span lang=\"ro-RO\">.</span><span lang=\"es-ES\"> Nămolul este depozitat </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"es-ES\">n condiții și instalații speciale pentru a</span><span lang=\"ro-RO\">-și</span><span lang=\"es-ES\"> p</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">stra calit</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">țile terapeutice. Unitatea este dotată, de asemenea, cu doi robo</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"es-ES\">i medicali de excepție, pentru recuperarea membrelor superioare </span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"es-ES\">i inferioare, aparat wireless pentru electroterapie, combine inteligente Chattannooga, cad</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> trefl</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> cu duș sub-acval, c</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">zi speciale pentru b</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\">i de plante, cu dioxid de carbón și bule, du</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"es-ES\"> Vichy pentru relaxarea și tonifierea musculaturii, magnetoterapie, shock-wave, deep-oscillation. </span><span lang=\"ro-RO\">Al treilea punct forte îl reprezintă Salonul de acupunctură unde se produc veritabile minuni... științifice. D</span><span lang=\"es-ES\">r.</span> <span lang=\"es-ES\">Qu Zonfeng un cunoscut medic </span><span lang=\"ro-RO\">chinez apelează la t</span><span lang=\"es-ES\">erapiile milenare: acupunctura, ventuze speciale, moxibustion</span> <span lang=\"es-ES\">(o metod</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> care combin</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"es-ES\"> acupunctura cu arderea unor plante medicinale</span> <span lang=\"es-ES\">rare). </span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">Dar ce spune investitorul despre ce s-a reușit până acum! Ioan Simion este un industriaș, proprietarul companiei Confind care a salvat o parte din fabrica în care se produc și azi componente pentru industria extractivă a petrolului. În ultimii ani a fost convins să investească în agricultură. Ca să spunem așa industria turistică și de sănătate este al treilea segment în care derulează investiții. În final ele vor ajunge la circa 22 milioane de euro. Ultimele două nu sunt încă profitabile dar există un optimism realist că vor ajunge la maturitate și profit. ”Proiectul Centrului medical SanConfind a început cu un Cabinet Stomatologic. Acum el crește fiind susținut din alte investiții profitabile dar și din profitul reinvestit. În curând în Spitalul Centrului medical va funcționa și o farmacie. În principal ne axăm pe pacienții români dar și pe turiștii străini. Am încurajat cele câteva zeci de pensiuni din comună (noi am vizitat ”Casablanca”) să ofere pachete combinate - turism+sănătate+cultură, iar rezultatele încep să se vadă. Credem în dezvoltarea turismului medical și suntem preocupați să oferim servicii de excelență. De aceea căutăm și angajăm specialiști care doresc să lucreze la acest nivel”. Potrivit lui Ioan Simion acum în Centrul Medical lucrează circa 50 de persoane. După finalizarea întregii investiții aici vor fi circa 200-250 de angajați. În ceea ce privește turismul medical au fost deja organizate câteva infotripuri pentru travel agenții români, foarte interesați arătându-se cei de la TUI Center, dar și alte companii ce lucrează pe segmentul balnear. Va urma un infotrip organizat și pentru agenții străine. Cele din Rusia și-au arătat deja interesul. Promovarea se face acum prin pliante și CD-uri, pe internet și Facebook. Se lucrează însă și la dimensionarea unei campanii de imagine care va conduce spre un brand distinct pentru activitățile turistice și hoteliere. Ioan Simion se gândește chiar la configurarea unui ”Drum, balnear, al Sănătății”, care să lege Ploieștiul de Predeal. ”Eu nu mi-am propus să mă bat pe segmentul de turism de sănătate. Țara e mare și e loc pentru toată lumea. Am fost la Viena, la o clinică privată. Avem cu ce să ne comparăm, avem cu ce lucra! Dar trebuie să fim mai agresivi. Ne gândim să înființăm și o Agenție de turism medical.” </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Alte informatii găsiți pe </span></span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"es-ES\">site-ul </span></span><a href=\"http://www.sanconfind.ro/\"><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"es-ES\"><u>www.sanconfind.ro</u></span></span></span></a><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> dar și pe diverse suporturi mass media.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</span></strong></p>','SanConfind - Sarea, Sanatatea si Campinenii, BALNEOTURISM nr.145','','inherit','closed','closed','','4845-revision-v1','','','2016-08-20 18:36:27','2016-08-20 16:36:27','',4845,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4845-revision-v1/',0,'revision','',0),(4875,1,'2016-08-20 18:37:13','2016-08-20 16:37:13','','Engl Hotel afrodita4','','inherit','open','closed','','engl-hotel-afrodita4','','','2016-08-20 18:37:13','2016-08-20 16:37:13','',4847,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Hotel-afrodita4.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4876,1,'2016-08-20 18:37:28','2016-08-20 16:37:28','','Engl Sanconfind 054','','inherit','open','closed','','engl-sanconfind-054','','','2016-08-20 18:37:28','2016-08-20 16:37:28','',4847,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Sanconfind-054.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4877,1,'2016-08-20 18:37:46','2016-08-20 16:37:46','','Engl Blue Air - aircraft','','inherit','open','closed','','engl-blue-air-aircraft','','','2016-08-20 18:37:46','2016-08-20 16:37:46','',4847,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Blue-Air-aircraft.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4878,1,'2016-08-20 18:37:55','2016-08-20 16:37:55','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">The online rezervation platform HotelGuru.ro (listing about</span> 1.800 hosting units in Romania, out of the over 145.000 in Europe), <span style=\"color: #000000;\">released a study that shows which where, in 2015, the most appreciated hotels in Romania. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Hotel-afrodita4.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4875\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4875\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Hotel-afrodita4.jpg\" alt=\"Engl Hotel afrodita4\" width=\"1024\" height=\"680\" /></a></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Most of the reviewers said that they preffer to spend the holidays in the resort of Băile Herculane, enjoying the SPA potential and the thermal waters. The most appreciated hotel </span>was Afrodita Resort &amp; SPA<span lang=\"ro-RO\">. It is rated </span>3<span lang=\"ro-RO\"> stars</span>,<span lang=\"ro-RO\"> it is 10 floors high and offers 220 rooms. Among the facilities there are two restaurants, a SPA centre with swimming pool, sauna etc, a fitness centre and a play zone for children. The hotel is a part of Bacolux chain, the later being a owned by a group of investors from the city of Craiova. </span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">SANCONFIND – a place for your health</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Sanconfind-054.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4876\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4876\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Sanconfind-054.jpg\" alt=\"Engl Sanconfind 054\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">On Prahova Valley, in Poiana Câmpina, less than 100 km north of Bucharest, opened about one year ago the Medical Center SanConfind. Here, for the pools with mineral salt waters, a source known since 1510s is being used. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">The center is a private investment. It offers a SPA treatment concept with medical recovery facilities, using the newest technologies known in the domain. General Electric and Siemens are two of the equipment producers for the most accurate investigations necessary. At this point the second part of the investment plan is ongoing, including the opening of a farmacy inside the hospital. The third step of the project consists in building a hotel that will be connected with the medical centre through a glass passage.</span>”The total investment is estimated at 22 milion euro” – said the business man Ioan Simion, owner of SanConfind. </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2017 – The 1st HILTON GARDEN INN</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Hilton Worldwide announced for 2017 the opening of a Hilton Garden Inn Hotel in Romania. This will be located in the area of the historical city centre of Bucharest, in a building listed as historical monument on Doamnei Street.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The hotel will be a 4 stars one and will offer 201 rooms. Essam Abouda, operations vicepresident for Eastern Europe, Russia and Turkey of Hilton Worldwide, said that the intention is to open more locations in our country: \"Romania, same as Russia and Turkey, is a growing market in the region I coordinate, with a rising potential for our brands. We intend to expand on the local market with 7 other hotels.\" Hilton Garden Inn is one of the hotel brands of Hilton Worldwide, chain that operates globally over 4600 hotels. </span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">THE SUN: ”Don</span>’t you miss<span lang=\"ro-RO\"> Transilvania! ”</span></span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The jurnalists from The Sun recommend travellers to visit Transilvania, not only to follow the Dracula path, but to enjoy amazing panoramic views, for its castles as in the Harry Potter stories, as well as for its pubs hidden on winding and narrow streets. They remind that Lonely Planet named Transilvania a must visit destination for 2016. The city of Cluj boosts with theaters and art galleries, with great contemporary approach at the multifunctional „Fabrica de pensule”. The jurnalists from The Sun say that a city tour of Cluj should end at the National History Museum where one can admire a medical laboratory and its collection of healing potions. The 14th century Bran Castle, an inspiration source for the residence of Count Dracula in the novel of Bram Stoker, offers impressive views – underline the editors.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The second BEST WESTERN PLUS</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The Best Western chain, operating 12 hotels in Romania, opened its second Best Western Plus in Bucharest (after the Mari Vila Hotel). </span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Best Western Plus Expocenter is a 4 stars unit, 12 km away from the International Airport Henri Coanda and close to: Romexpo Exhibitions centre, World Trade Center and the Herastrău Park. The hotel offers 87 rooms (standard, superior, suite, and comfort suite), 2 restaurants, 3 conference rooms and 2 multifunctional event rooms etc.”Our main target is the business segment but we are open to all markets” - said Bianca Sipu<span lang=\"ro-RO\">, reprezentative Best Western Plus Expocenter. </span>\n</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BLUE AIR – charter flights to attrcative destinations</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Blue-Air-aircraft.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4877\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4877\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Blue-Air-aircraft.jpg\" alt=\"Engl Blue Air - aircraft\" width=\"800\" height=\"606\" /></a></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Starting the month of June Blue Air is launching charter flights from the International Airport „Traian Vuia” in Timișoara, towards five holiday destinations in Greece - Crete (Heraklion), Rhodes, Zakynthos - and Turkeya - Antalya and Bodrum (the last one being an absolute novelty). </span></span>The flights to Crete will be operated twice a week, on Tuesdays and Wednesdays, starting June 7, while those to Rhodes will be operated on Fridays starting June 17. The first charter flight to Zakynthos will be on June 13. These flights will have a weekly frequency, linking Timisoara to the Greek city on Mondays. The flights to Antalya will be twice a week, on Wednesdays and Saturdays, while the flights to Bodrum will be operated once a week, on Thursdays, starting June 16.</span></p>','Afrodita – the most appreciated hotel, ENGLISH VERSION nr.145','','inherit','closed','closed','','4847-autosave-v1','','','2016-08-20 18:37:55','2016-08-20 16:37:55','',4847,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4847-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4879,1,'2016-08-20 18:37:57','2016-08-20 16:37:57','','Engl Best Western','','inherit','open','closed','','engl-best-western','','','2016-08-20 18:37:57','2016-08-20 16:37:57','',4847,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Best-Western.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4880,1,'2016-08-20 18:38:07','2016-08-20 16:38:07','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">The online rezervation platform HotelGuru.ro (listing about</span> 1.800 hosting units in Romania, out of the over 145.000 in Europe), <span style=\"color: #000000;\">released a study that shows which where, in 2015, the most appreciated hotels in Romania. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Hotel-afrodita4.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4875\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4875\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Hotel-afrodita4.jpg\" alt=\"Engl Hotel afrodita4\" width=\"1024\" height=\"680\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Most of the reviewers said that they preffer to spend the holidays in the resort of Băile Herculane, enjoying the SPA potential and the thermal waters. The most appreciated hotel </span>was Afrodita Resort &amp; SPA<span lang=\"ro-RO\">. It is rated </span>3<span lang=\"ro-RO\"> stars</span>,<span lang=\"ro-RO\"> it is 10 floors high and offers 220 rooms. Among the facilities there are two restaurants, a SPA centre with swimming pool, sauna etc, a fitness centre and a play zone for children. The hotel is a part of Bacolux chain, the later being a owned by a group of investors from the city of Craiova. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">SANCONFIND – a place for your health</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Sanconfind-054.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4876\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4876\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Sanconfind-054.jpg\" alt=\"Engl Sanconfind 054\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">On Prahova Valley, in Poiana Câmpina, less than 100 km north of Bucharest, opened about one year ago the Medical Center SanConfind. Here, for the pools with mineral salt waters, a source known since 1510s is being used. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">The center is a private investment. It offers a SPA treatment concept with medical recovery facilities, using the newest technologies known in the domain. General Electric and Siemens are two of the equipment producers for the most accurate investigations necessary. At this point the second part of the investment plan is ongoing, including the opening of a farmacy inside the hospital. The third step of the project consists in building a hotel that will be connected with the medical centre through a glass passage.</span>”The total investment is estimated at 22 milion euro” – said the business man Ioan Simion, owner of SanConfind. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2017 – The 1st HILTON GARDEN INN</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Hilton Worldwide announced for 2017 the opening of a Hilton Garden Inn Hotel in Romania. This will be located in the area of the historical city centre of Bucharest, in a building listed as historical monument on Doamnei Street.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The hotel will be a 4 stars one and will offer 201 rooms. Essam Abouda, operations vicepresident for Eastern Europe, Russia and Turkey of Hilton Worldwide, said that the intention is to open more locations in our country: \"Romania, same as Russia and Turkey, is a growing market in the region I coordinate, with a rising potential for our brands. We intend to expand on the local market with 7 other hotels.\" Hilton Garden Inn is one of the hotel brands of Hilton Worldwide, chain that operates globally over 4600 hotels. </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">THE SUN: ”Don</span>’t you miss<span lang=\"ro-RO\"> Transilvania! ”</span></span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The jurnalists from The Sun recommend travellers to visit Transilvania, not only to follow the Dracula path, but to enjoy amazing panoramic views, for its castles as in the Harry Potter stories, as well as for its pubs hidden on winding and narrow streets. They remind that Lonely Planet named Transilvania a must visit destination for 2016. The city of Cluj boosts with theaters and art galleries, with great contemporary approach at the multifunctional „Fabrica de pensule”. The jurnalists from The Sun say that a city tour of Cluj should end at the National History Museum where one can admire a medical laboratory and its collection of healing potions. The 14th century Bran Castle, an inspiration source for the residence of Count Dracula in the novel of Bram Stoker, offers impressive views – underline the editors.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The second BEST WESTERN PLUS</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Best-Western.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4879\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4879\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Best-Western.jpg\" alt=\"Engl Best Western\" width=\"1024\" height=\"450\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The Best Western chain, operating 12 hotels in Romania, opened its second Best Western Plus in Bucharest (after the Mari Vila Hotel). </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Best Western Plus Expocenter is a 4 stars unit, 12 km away from the International Airport Henri Coanda and close to: Romexpo Exhibitions centre, World Trade Center and the Herastrău Park. The hotel offers 87 rooms (standard, superior, suite, and comfort suite), 2 restaurants, 3 conference rooms and 2 multifunctional event rooms etc.”Our main target is the business segment but we are open to all markets” - said Bianca Sipu<span lang=\"ro-RO\">, reprezentative Best Western Plus Expocenter. </span>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BLUE AIR – charter flights to attrcative destinations</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Blue-Air-aircraft.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4877\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4877\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Engl-Blue-Air-aircraft.jpg\" alt=\"Engl Blue Air - aircraft\" width=\"800\" height=\"606\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Starting the month of June Blue Air is launching charter flights from the International Airport „Traian Vuia” in Timișoara, towards five holiday destinations in Greece - Crete (Heraklion), Rhodes, Zakynthos - and Turkeya - Antalya and Bodrum (the last one being an absolute novelty). </span></span>The flights to Crete will be operated twice a week, on Tuesdays and Wednesdays, starting June 7, while those to Rhodes will be operated on Fridays starting June 17. The first charter flight to Zakynthos will be on June 13. These flights will have a weekly frequency, linking Timisoara to the Greek city on Mondays. The flights to Antalya will be twice a week, on Wednesdays and Saturdays, while the flights to Bodrum will be operated once a week, on Thursdays, starting June 16.</span></p>','Afrodita – the most appreciated hotel, ENGLISH VERSION nr.145','','inherit','closed','closed','','4847-revision-v1','','','2016-08-20 18:38:07','2016-08-20 16:38:07','',4847,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4847-revision-v1/',0,'revision','',0),(4881,1,'2016-08-20 18:39:53','2016-08-20 16:39:53','','Ev amb SUA','','inherit','open','closed','','ev-amb-sua','','','2016-08-20 18:39:53','2016-08-20 16:39:53','',4849,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-amb-SUA.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4882,1,'2016-08-20 18:40:13','2016-08-20 16:40:13','','Ev saptamina  belgiana','','inherit','open','closed','','ev-saptamina-belgiana','','','2016-08-20 18:40:13','2016-08-20 16:40:13','',4849,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-saptamina-belgiana.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4883,1,'2016-08-20 18:40:32','2016-08-20 16:40:32','<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Circa 6</span>0<span lang=\"ro-RO\">.000 de români au trecut oceanul pentru a ajunge în Statele Unite ale Americii în 2015. C</span>irca 10% dintre ace<span lang=\"ro-RO\">știa sunt studenți și tineri care merg să muncească pe perioada vacanțelor. Cele mai frecventate 5 orașe de către concetățenii noștri sunt, în funcție de numărul de intrări înregistrate pe aeroporturi - New York, Miami, Los Angeles, Honolulu și San Francisco.</span></span>\n\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-amb-SUA.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4881\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4881\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-amb-SUA.jpg\" alt=\"Ev amb SUA\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\n\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Numărul turiștilor români ar putea fi mult mai mare dacă ar exista o cursă aeriană directă între România și SUA dar și dacă programul Visa Waiwer ar fi aplicat și pentru concetățenii noștri sunt de părere travel agenții români. Aspectele au fost dezbătute în cadrul evenimentului care a reunit la sediul Ambasadei SUA la București circa 50 de reprezentanți ai agențiilor de turism naționale dar și lideri de opinie din presa de turism autohtonă. Gazdele - Greg O</span>’Connor, consilier comercial, Anne Redalen-Fraser, reprezentanta Departamentului de vize <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Monica<span lang=\"ro-RO\"> Bogodai, Office Manager, ne-au prezentat într-un tur interesant Secția Consulară, mai multe măsuri prin care s-a fluidizat procesul de acordare a vizelor. Ei au vorbit audienței despre modalitățile de promovare ale destinațiilor americane sub ”pălăria” Brand USA. Întâlnirea, benefică pentru ambele părți, merită să devină o tradiție.</span> (<span lang=\"ro-RO\">DOINA CONSTANTINESCU</span>) </span>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ROȘIA MONTANĂ e în UNESCO</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ministerul Culturii<span lang=\"ro-RO\"> și</span> Ministerul Mediului, Apelor <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i P<span lang=\"ro-RO\">ă</span>durilor<span lang=\"ro-RO\"> din România</span> a<span lang=\"ro-RO\">u</span> comunicat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Centrul Patrimoniului Mondial de la Paris <span lang=\"ro-RO\">î</span>nscrierea peisajului cultural minier Ro<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ia Montan<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n lista indicativ<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei pentru Patrimoniul Mondial UNESCO. Demersul vine dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ce localitatea Ro<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ia Montan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, pe o raz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de 2 k<span lang=\"ro-RO\">ilometri</span>, a fost clasat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ca sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>n categoria A, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n noua List<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Monumentelor Istorice<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Potrivit Ministerului, atributele definitorii ale sitului sunt galeriile miniere - de exploatare, de asisten<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, de aerisire <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de evacuare a apei - excavate <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncep<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd din perioada roman<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i continuate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada medieval<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i modern<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, peisajul roman de suprafa<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, peisajul industrial istoric, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i t<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgul minier Ro<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ia Montan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. Galeriile s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n masivele muntoase din jurul localit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii <span lang=\"ro-RO\">î</span>nsumeaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> mai mult de 80 k<span lang=\"ro-RO\">ilo</span>m<span lang=\"ro-RO\">etri</span> din care 7 dateaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Antichitate, alc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tuind cel mai vast <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mai important sistem de exploatare minier<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cunoscut din lumea roman<span lang=\"ro-RO\">ă - precizează specialiștii </span>Ministerul <span lang=\"ro-RO\">român al </span>Culturii.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În prezent </span>pe Lista Patrimoniului Mondial a<span lang=\"ro-RO\">l </span>UNESCO, <span lang=\"ro-RO\">alături de Roșia Montană se află</span>: Rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Biosferei Delta Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii (<span lang=\"ro-RO\">î</span>nscris<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1991), ansamblul de sate cu biserici fortificate din Transilvania (1993, 1999), M<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span>stirea Horezu (1993), bisericile din nordul Moldovei (1993), cet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ile dacice de la Or<span lang=\"ro-RO\">ăș</span>tie (1999), bisericile maramuresene din lemn (1999) <span lang=\"ro-RO\">și </span>centrul istoric al ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ului Sighi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara (1999).</span></span></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>C<span lang=\"ro-RO\">ASTLE BREAK a intrat în runda a 4-a</span> </b></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Asociația ARCHÉ aduce<span lang=\"ro-RO\">, p</span>entru al patrulea an consecutiv, castelele și conacele mai puțin cunoscute din România mai aproape de publicul larg, printr-un proiect inovator de turism cultural, adresat tuturor celor interesați să-și cunoască istoria și cultura. <span lang=\"ro-RO\">Ediția 2016</span> i<span lang=\"ro-RO\">nclude 12</span> tururi cu specific cultural la bijuterii ale patrimoniului construit din toate regiunile istorice ale României. Itinerariile propuse includ peste 20 de reședințe ale elitelor de altădată – castele, palate, cule sau conace – dar și vizite la producători și meșteșugari locali, degustări de produse tradiționale<span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Printre cele mai reprezentative obiective vizate de proiect se numără Castelul Bánffy din Bonţida, Castelul Bethlen din Criș, Castelul Sturdza din Miclăuşeni, conacul Apafi din Mălâncrav, Centrul Cultural Sâncrai, Castelul Daniel din Tălișoara, Castelul Teleki din Gorneşti, bisericile fortificate din Viscri, Saschiz și Mălâncrav, precum şi culele din Măldăreşti şi Curtişoara. Tururile au loc în perioada 23 aprilie – 5 noiembrie<span lang=\"ro-RO\"> și au o durată totală de 103 zile. </span>„Proiectul Castle Break acordă participanților șansa de a deveni o parte integrantă a procesului de revitalizare a patrimoniului. În fiecare tur cultural, vizitatori de toate vârstele descoperă povestea din spatele zidurilor devenind ei înșiși naratori, capabili să tragă un semnal de alarmă privind necesitatea valorificării unor monumente incluse parțial sau deloc în circuitul economic”<span lang=\"ro-RO\"> - declară </span> Carmen Popa, coordonator<span lang=\"ro-RO\">ul</span> proiectului Castle Break. </span></span>\n\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De altfel, pe </span></span><span style=\"font-size: large;\">12 aprilie, </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">au fost deja deschise </span></span><span style=\"font-size: large;\">înscrierile la patru tururi culturale</span> <span style=\"font-size: large;\">din seria Castle Break: „<a href=\"http://castlebreak.ro/zestrea-transilvaniei-2/\">Zestrea Transilvaniei</a>”, „<a href=\"http://castlebreak.ro/perlele-muresului-2/\">Perlele Mureșului</a>”, „<a href=\"http://castlebreak.ro/moldova-rafinament-ospitalitate-si-bucate-alese/\">Moldova: rafinament, ospitalitate și bucate alese</a>”, respectiv „<a href=\"http://castlebreak.ro/podgorii-conace-si-vinuri-muntenesti/\">Podgorii, conace şi vinuri munteneşti</a>”. </span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cei interesaţi sunt invitaţi să </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">consulte </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">site-ul www.castlebreak.ro. (</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ALEX BARBU</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">)</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Dacă e APRILIE e BELGIA</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-saptamina-belgiana.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4882\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4882\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-saptamina-belgiana.jpg\" alt=\"Ev saptamina  belgiana\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe 24 aprilie A</span></span><span style=\"font-size: large;\">rthis - Casa de Cultură Belgo-Română</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">,</span></span> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a găzduit pe </span></span><span style=\"font-size: large;\">Square des Blindés</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> din</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Bruxelles</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, e</span></span><span style=\"font-size: large;\">diţia a XI-a</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> a manifestării ”</span></span><span style=\"font-size: large;\">Primăvară românească la Bruxelles</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">”. Invitații speciali au fost artiști, meșteri și creatori populari din județele </span></span><span style=\"font-size: large;\">Alba</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> și</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Maramureş</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Pe scena festivalului au urcat, printre alții</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Ansamblul folcloric Zamfira, dar şi de</span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">reprezentantul României la Eurovision, Ovidiu Anton</span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Artizanii și-au prezentat priceperea în </span></span></span><span style=\"font-size: large;\">arta olăritului, ţesăturilor şi împletiturilor tradiţionale, încondeierii ouălor</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc. De asemenea au fost testate </span></span><span style=\"font-size: large;\">specialităţi tradiţionale, însoţite de savuroasele vinuri româneşti.</span> <span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">Istoria şi patrimoniul românesc </span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">au fost exprimate </span></span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">prin demonstraţiile gladiatorilor de la Ludus Apulensis</span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea WTCB Pulmann din Capitală</span> cea de a <span lang=\"ro-RO\">IV-a</span> edi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie a S<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nii Belgiene organizat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">A</span>socia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de Afaceri Romano-Belgian<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. Evenimentul <span lang=\"ro-RO\">a fost </span>dedicat gastromoniei <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i industriei alimentare belgiene <span lang=\"ro-RO\">și s-a bucurat de participarea lui</span> Alex Verhoeven, chef de elit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i proprietar al prestigiosului restaurant Fleur de Sel din Kasterlee<span lang=\"ro-RO\"> (</span>Belgia<span lang=\"ro-RO\">)</span>, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>t <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a renumitului ciocolatier Laurent Gerbaud. Agenda S<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nii <span lang=\"ro-RO\">a cuprins</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i o sear<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de gal<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cu participarea E<span lang=\"ro-RO\">.S. </span>Thomas Baekelandt<span lang=\"ro-RO\">, am</span>basadorul Regatului Belgiei <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia<span lang=\"ro-RO\">.</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">e</span>xporturile c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Belgia au cunoscut<span lang=\"ro-RO\"> o</span> cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de 10,8%, p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la 921,9 milioane de euro<span lang=\"ro-RO\"> comparativ cu anul anterior</span>. (<span lang=\"ro-RO\">ION BADEA</span>)</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">THE SUN: ”Nu ratați Transilvania ! ”</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Jurnali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii publica<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei The Sun <span lang=\"ro-RO\">recomandă vizitarea </span>Transilvaniei <span lang=\"ro-RO\">nu doar pentru mitul lui Dracula ci și pentru </span>perspectivele panoramice, pentru castelele „desprinse parc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">poveștile din </span>Harry Potter” <span lang=\"ro-RO\">precum și pentru </span>barurile <span lang=\"ro-RO\">ascunse pe străzi înguste și sinuoase. Ei reamintesc că </span>Lonely Planet a desemnat Transilvania <span lang=\"ro-RO\">ca o </span>destina<span lang=\"ro-RO\">ție </span>des<span lang=\"ro-RO\">ă</span>v<span lang=\"ro-RO\">â</span>r<span lang=\"ro-RO\">ș</span>it<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru c<span lang=\"ro-RO\">ălătorii. Ei relatează că în</span> Cluj, de pild<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii pot face slalom printre galerii de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i teatre, le recomand<span lang=\"ro-RO\">ă</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ceasc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> prin spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iul de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> contemporan<span lang=\"ro-RO\">ă</span> „Fabrica de pensule”, unde se r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sfir<span lang=\"ro-RO\">ă</span> mai multe galerii, ateliere ale arti<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii pentru spectacole teatrale.<span lang=\"ro-RO\"> În viziunea celor de la The Sun tu</span>rul ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ului ar trebui s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se <span lang=\"ro-RO\">încheie</span> la Muzeul Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional de Istorie, unde pot fi admirate colec<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de po<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i echipamentul str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>vechi de laborator<span lang=\"ro-RO\">, ambele</span> desprinse parc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din <span lang=\"ro-RO\">același univers al lui </span>Harry Potter. Castelul Bran din secolul al XIV-lea, coco<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at pe o st<span lang=\"ro-RO\">â</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, surs<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de inspira<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie pentru re<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a Contelui Dracula <span lang=\"ro-RO\">î</span>n romanul <span lang=\"ro-RO\">scris de </span>Bram Stoker ofer<span lang=\"ro-RO\">ă</span> panorame impresionante<span lang=\"ro-RO\">. T</span>uri<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii urc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rile secrete din interior c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turnuri, iar apoi trebuie s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>-<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">dozeze forțele și frica pentru a </span> vizita Muzeul Torturii din incinta Castelului Bran, <span lang=\"ro-RO\">subliniază aceeași editori. </span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">COLOCVIU INTERNAȚIONAL DE AEROTERAPIE</span></strong></p>\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Breaza va găzdui pe 6 mai cea de-a doua ediție a </span></span><span style=\"font-size: large;\">Colocviu</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">lui</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Aeroterapia</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. El este</span></span><span style=\"font-size: large;\"> organizat de c</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">tre Asocia</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"font-size: large;\">ia Dezvolt</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">m Breaza, Clusterul BioThech Valea Prahovei, Aeroterapia, BioParc, Bursa Bio </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-size: large;\">i are ca scop </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">prezentarea </span></span><span style=\"font-size: large;\">beneficiil</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">or</span></span> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-size: large;\">i avantajele pe care</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> le poate oferi </span></span><span style=\"font-size: large;\">aerul pur </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-size: large;\">i s</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">n</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">tos</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Breaza este renumit</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\"> de mult timp pentru calitatea aerului </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">și pentru </span></span><span style=\"font-size: large;\">efectele benefice pe care le are asupra organismului. </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pentru aceste atuuri Breaza a fost desemnat </span></span><span style=\"font-size: large;\">drept ora</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">șul cel mai sănătos al Europei centrale și de est. </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">Conferin</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">ele sunt </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">n mod voit succinte </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">i au ca obiectiv </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">creșterea </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">interes</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ului asupra acestui potențial natural. </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">Tematicile vor fi consacrate exclusiv aspectelor Aer </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">i Eco fie c</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"> se refer</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"> la s</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">n</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">tate, alimenta</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">ie, transport ecologic, mediu </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">nconjur</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">tor, tehnologii de construc</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">ii</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> ori</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"> oportunit</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ăț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">i de afaceri etc.</span></span></span> </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">LA CALIACRA SE JOACĂ GOLF</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Un pahar de vin bun, locuri deosebite pentru a vă petrece vacanța, hoteluri de lux, spa, atracții gourmet sau spații ideale pentru vacanțe îmbinate cu ”congress tourism”. Acestea au fost doar câteva dintre propunerile făcute la Ambasada din București a Republicii Bulgaria. Coctailul organizat în acest scop a prilejuit doamnei Maria Marinova, Directorul Asociației pentru Dezvoltarea Turismului în Regiunea nord-estică a Mării Negre Cap Caliacra să prezinte o parte dintre atracțiile zonei. Amfitrionul acțiunii de promovare a fost E.S Aleksandar Filipov, ambasadorul Bulgariei la București. </span></p>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CONFERINȚĂ </span>DESPRE <span lang=\"ro-RO\">ȘANSE</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">. Ajunsă la a doua ediție manifestarea ”Turismul - șansa economiei naționale”, a beneficiat de sprijinul logistic oferit de mai multe institute și organizații de specialitate dar și din partea unor experți internaționali. Între 6 și 8 aprilie au avut loc la Universitatea Creștină ”Dimitrie Cantemir” dezbateri și evaluări ale resurselor ce pot alimenta destinațiile turistice din România, o parte dintre ele fiind sintetizate într-un volum de profil lansat cu prilejul acestui eveniment. Despre geopolitica turismului, sustenabilitatea produselor balneare, impactul formării și selecției resurselor umane, importanța salinelor în patrimoniul turistic, noi perspective ale turismului de incoming, au vorbit la obiect, aplicat, numeroase cadre universitare și specialiști practicieni.</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>CONGRESUL MONDIAL DE BALNEOLOGIE...</strong> </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">...se va desfășura, între 19 și 21 mai, 2016 la București. Cea de-a 41-a ediție, organizată de către Asociația Română de Balneologie și International Society of Medical Hydrology and Climatology (ISMH) este găzduită în premieră de România. După cum ne-a precizat dr. Constantin Munteanu, președintele Comitetului de organizare, prin acest Congres Mondial se dorește ”crearea unei platforme de dezbateri științifice care să pună în valoarea tradițiile europene și asiatice în balneoterapie, sector în care specialiștii români joacă un rol important în dezvoltarea relațiilor dintre aceste zone geografice. Comunicările științifice multidisciplinare vor contribui la dezvoltarea turismului medical și la valorificarea superioară a factorilor terapeutici naturali.” </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">ECOLOGIE ȘI CONSERVARE LA FUNDATA</span></strong></p>\n<span style=\"font-size: large;\">Centrul de Ecologie Montan<span lang=\"ro-RO\">ă a organizat la Fundata prima ediție a </span>Festivalului de Ecoturism<span lang=\"ro-RO\">. Cu această ocazie a fost lansat un pachet ce conține 9 trasee ecoturistice menite să pună în valoare potențialul zonei Fund</span>ata - Moieciu de Sus <span lang=\"ro-RO\">, n</span>atura <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i arhitectura specific<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, tradi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i me<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ugurile<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>Festivalul <span lang=\"ro-RO\">s-a derulat în cadrul </span>proiectului \"Conservarea peisajului agro-pastoral <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a biodiversit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zona Fundata-Moieciu de Sus\", proiect implementat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n parteneriat cu Prim<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ria Fundata, finan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at prin granturile SEE 2009 - 2014, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul Fondului ONG <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia<span lang=\"ro-RO\">” - ne-a precizat </span>Cornelia David<span lang=\"ro-RO\">, </span>Asistent Promovare, Comunicare <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Logistic<span lang=\"ro-RO\">ă.</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>HANUL ANCUȚEI E CEL MAI TARE...</strong> </span></span></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">...în </span><span lang=\"fr-FR\">gastronomie tradiţională</span><span lang=\"ro-RO\">. </span>Hanului Ancuţei din comuna Tupilaţi, judeţul Neamţ, <span lang=\"ro-RO\">deține printre numeroasele distincții primite și</span> Premiul special pentru aducerea în actualitate a reţetelor tradiţionale<span lang=\"ro-RO\">, decernat de către ANTREC în cadrul Galei Margareta de Aur 2015.</span> “Hanu Ancuţei este locul de poveste unde regăsim bucătăria moldovenească autentică, în care se pune mult accentul pe produsele din zonă. După ce veţi fi convinşi de preparate precum tocăniţă de berbecuţ cu legume, nelipsitele poale-n brâu şi vinul roşu moldovenesc de la han, puteţi cumpăra pentru acasă, din Cămara Ancuţei, dulceţuri, şerbeturi, zacuscă, plăcinte, cozonaci şi multe alte bunătăţi”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a argumentat juriul acordarea acestei importante distincţii. </span></span>','Travel and Tourism Roundtable, EVENIMENTE nr.145','','inherit','closed','closed','','4849-autosave-v1','','','2016-08-20 18:40:32','2016-08-20 16:40:32','',4849,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4849-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4884,1,'2016-08-20 18:40:36','2016-08-20 16:40:36','','Ev Kaliacra','','inherit','open','closed','','ev-kaliacra','','','2016-08-20 18:40:36','2016-08-20 16:40:36','',4849,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-Kaliacra.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4885,1,'2016-08-20 18:41:18','2016-08-20 16:41:18','','Ev Arche Conacul Hagianoff','','inherit','open','closed','','ev-arche-conacul-hagianoff','','','2016-08-20 18:41:18','2016-08-20 16:41:18','',4849,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-Arche-Conacul-Hagianoff.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4886,1,'2016-08-20 18:41:24','2016-08-20 16:41:24','<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Circa 6</span>0<span lang=\"ro-RO\">.000 de români au trecut oceanul pentru a ajunge în Statele Unite ale Americii în 2015. C</span>irca 10% dintre ace<span lang=\"ro-RO\">știa sunt studenți și tineri care merg să muncească pe perioada vacanțelor. Cele mai frecventate 5 orașe de către concetățenii noștri sunt, în funcție de numărul de intrări înregistrate pe aeroporturi - New York, Miami, Los Angeles, Honolulu și San Francisco.</span></span>\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-amb-SUA.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4881\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4881\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-amb-SUA.jpg\" alt=\"Ev amb SUA\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Numărul turiștilor români ar putea fi mult mai mare dacă ar exista o cursă aeriană directă între România și SUA dar și dacă programul Visa Waiwer ar fi aplicat și pentru concetățenii noștri sunt de părere travel agenții români. Aspectele au fost dezbătute în cadrul evenimentului care a reunit la sediul Ambasadei SUA la București circa 50 de reprezentanți ai agențiilor de turism naționale dar și lideri de opinie din presa de turism autohtonă. Gazdele - Greg O</span>’Connor, consilier comercial, Anne Redalen-Fraser, reprezentanta Departamentului de vize <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Monica<span lang=\"ro-RO\"> Bogodai, Office Manager, ne-au prezentat într-un tur interesant Secția Consulară, mai multe măsuri prin care s-a fluidizat procesul de acordare a vizelor. Ei au vorbit audienței despre modalitățile de promovare ale destinațiilor americane sub ”pălăria” Brand USA. Întâlnirea, benefică pentru ambele părți, merită să devină o tradiție.</span> (<span lang=\"ro-RO\">DOINA CONSTANTINESCU</span>) </span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ROȘIA MONTANĂ e în UNESCO</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ministerul Culturii<span lang=\"ro-RO\"> și</span> Ministerul Mediului, Apelor <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i P<span lang=\"ro-RO\">ă</span>durilor<span lang=\"ro-RO\"> din România</span> a<span lang=\"ro-RO\">u</span> comunicat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Centrul Patrimoniului Mondial de la Paris <span lang=\"ro-RO\">î</span>nscrierea peisajului cultural minier Ro<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ia Montan<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n lista indicativ<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei pentru Patrimoniul Mondial UNESCO. Demersul vine dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ce localitatea Ro<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ia Montan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, pe o raz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de 2 k<span lang=\"ro-RO\">ilometri</span>, a fost clasat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ca sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>n categoria A, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n noua List<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Monumentelor Istorice<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Potrivit Ministerului, atributele definitorii ale sitului sunt galeriile miniere - de exploatare, de asisten<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, de aerisire <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de evacuare a apei - excavate <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncep<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd din perioada roman<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i continuate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada medieval<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i modern<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, peisajul roman de suprafa<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, peisajul industrial istoric, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i t<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgul minier Ro<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ia Montan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. Galeriile s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n masivele muntoase din jurul localit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii <span lang=\"ro-RO\">î</span>nsumeaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> mai mult de 80 k<span lang=\"ro-RO\">ilo</span>m<span lang=\"ro-RO\">etri</span> din care 7 dateaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Antichitate, alc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tuind cel mai vast <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mai important sistem de exploatare minier<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cunoscut din lumea roman<span lang=\"ro-RO\">ă - precizează specialiștii </span>Ministerul <span lang=\"ro-RO\">român al </span>Culturii.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În prezent </span>pe Lista Patrimoniului Mondial a<span lang=\"ro-RO\">l </span>UNESCO, <span lang=\"ro-RO\">alături de Roșia Montană se află</span>: Rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Biosferei Delta Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii (<span lang=\"ro-RO\">î</span>nscris<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1991), ansamblul de sate cu biserici fortificate din Transilvania (1993, 1999), M<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span>stirea Horezu (1993), bisericile din nordul Moldovei (1993), cet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ile dacice de la Or<span lang=\"ro-RO\">ăș</span>tie (1999), bisericile maramuresene din lemn (1999) <span lang=\"ro-RO\">și </span>centrul istoric al ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ului Sighi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara (1999).</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>C<span lang=\"ro-RO\">ASTLE BREAK a intrat în runda a 4-a</span> </b></span></span>\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-Arche-Conacul-Hagianoff.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4885\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4885\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-Arche-Conacul-Hagianoff.jpg\" alt=\"Ev Arche Conacul Hagianoff\" width=\"1024\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Asociația ARCHÉ aduce<span lang=\"ro-RO\">, p</span>entru al patrulea an consecutiv, castelele și conacele mai puțin cunoscute din România mai aproape de publicul larg, printr-un proiect inovator de turism cultural, adresat tuturor celor interesați să-și cunoască istoria și cultura. <span lang=\"ro-RO\">Ediția 2016</span> i<span lang=\"ro-RO\">nclude 12</span> tururi cu specific cultural la bijuterii ale patrimoniului construit din toate regiunile istorice ale României. Itinerariile propuse includ peste 20 de reședințe ale elitelor de altădată – castele, palate, cule sau conace – dar și vizite la producători și meșteșugari locali, degustări de produse tradiționale<span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Printre cele mai reprezentative obiective vizate de proiect se numără Castelul Bánffy din Bonţida, Castelul Bethlen din Criș, Castelul Sturdza din Miclăuşeni, conacul Apafi din Mălâncrav, Centrul Cultural Sâncrai, Castelul Daniel din Tălișoara, Castelul Teleki din Gorneşti, bisericile fortificate din Viscri, Saschiz și Mălâncrav, precum şi culele din Măldăreşti şi Curtişoara. Tururile au loc în perioada 23 aprilie – 5 noiembrie<span lang=\"ro-RO\"> și au o durată totală de 103 zile. </span>„Proiectul Castle Break acordă participanților șansa de a deveni o parte integrantă a procesului de revitalizare a patrimoniului. În fiecare tur cultural, vizitatori de toate vârstele descoperă povestea din spatele zidurilor devenind ei înșiși naratori, capabili să tragă un semnal de alarmă privind necesitatea valorificării unor monumente incluse parțial sau deloc în circuitul economic”<span lang=\"ro-RO\"> - declară </span> Carmen Popa, coordonator<span lang=\"ro-RO\">ul</span> proiectului Castle Break. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De altfel, pe </span></span><span style=\"font-size: large;\">12 aprilie, </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">au fost deja deschise </span></span><span style=\"font-size: large;\">înscrierile la patru tururi culturale</span> <span style=\"font-size: large;\">din seria Castle Break: „<a href=\"http://castlebreak.ro/zestrea-transilvaniei-2/\">Zestrea Transilvaniei</a>”, „<a href=\"http://castlebreak.ro/perlele-muresului-2/\">Perlele Mureșului</a>”, „<a href=\"http://castlebreak.ro/moldova-rafinament-ospitalitate-si-bucate-alese/\">Moldova: rafinament, ospitalitate și bucate alese</a>”, respectiv „<a href=\"http://castlebreak.ro/podgorii-conace-si-vinuri-muntenesti/\">Podgorii, conace şi vinuri munteneşti</a>”. </span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cei interesaţi sunt invitaţi să </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">consulte </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">site-ul www.castlebreak.ro. (</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ALEX BARBU</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">)</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Dacă e APRILIE e BELGIA</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-saptamina-belgiana.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4882\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4882\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-saptamina-belgiana.jpg\" alt=\"Ev saptamina  belgiana\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe 24 aprilie A</span></span><span style=\"font-size: large;\">rthis - Casa de Cultură Belgo-Română</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">,</span></span> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a găzduit pe </span></span><span style=\"font-size: large;\">Square des Blindés</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> din</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Bruxelles</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, e</span></span><span style=\"font-size: large;\">diţia a XI-a</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> a manifestării ”</span></span><span style=\"font-size: large;\">Primăvară românească la Bruxelles</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">”. Invitații speciali au fost artiști, meșteri și creatori populari din județele </span></span><span style=\"font-size: large;\">Alba</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> și</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Maramureş</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Pe scena festivalului au urcat, printre alții</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Ansamblul folcloric Zamfira, dar şi de</span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">reprezentantul României la Eurovision, Ovidiu Anton</span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Artizanii și-au prezentat priceperea în </span></span></span><span style=\"font-size: large;\">arta olăritului, ţesăturilor şi împletiturilor tradiţionale, încondeierii ouălor</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc. De asemenea au fost testate </span></span><span style=\"font-size: large;\">specialităţi tradiţionale, însoţite de savuroasele vinuri româneşti.</span> <span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">Istoria şi patrimoniul românesc </span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">au fost exprimate </span></span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">prin demonstraţiile gladiatorilor de la Ludus Apulensis</span></span><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea WTCB Pulmann din Capitală</span> cea de a <span lang=\"ro-RO\">IV-a</span> edi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie a S<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nii Belgiene organizat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">A</span>socia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de Afaceri Romano-Belgian<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. Evenimentul <span lang=\"ro-RO\">a fost </span>dedicat gastromoniei <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i industriei alimentare belgiene <span lang=\"ro-RO\">și s-a bucurat de participarea lui</span> Alex Verhoeven, chef de elit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i proprietar al prestigiosului restaurant Fleur de Sel din Kasterlee<span lang=\"ro-RO\"> (</span>Belgia<span lang=\"ro-RO\">)</span>, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>t <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a renumitului ciocolatier Laurent Gerbaud. Agenda S<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nii <span lang=\"ro-RO\">a cuprins</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i o sear<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de gal<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cu participarea E<span lang=\"ro-RO\">.S. </span>Thomas Baekelandt<span lang=\"ro-RO\">, am</span>basadorul Regatului Belgiei <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia<span lang=\"ro-RO\">.</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">e</span>xporturile c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Belgia au cunoscut<span lang=\"ro-RO\"> o</span> cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de 10,8%, p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la 921,9 milioane de euro<span lang=\"ro-RO\"> comparativ cu anul anterior</span>. (<span lang=\"ro-RO\">ION BADEA</span>)</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">THE SUN: ”Nu ratați Transilvania ! ”</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Jurnali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii publica<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei The Sun <span lang=\"ro-RO\">recomandă vizitarea </span>Transilvaniei <span lang=\"ro-RO\">nu doar pentru mitul lui Dracula ci și pentru </span>perspectivele panoramice, pentru castelele „desprinse parc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">poveștile din </span>Harry Potter” <span lang=\"ro-RO\">precum și pentru </span>barurile <span lang=\"ro-RO\">ascunse pe străzi înguste și sinuoase. Ei reamintesc că </span>Lonely Planet a desemnat Transilvania <span lang=\"ro-RO\">ca o </span>destina<span lang=\"ro-RO\">ție </span>des<span lang=\"ro-RO\">ă</span>v<span lang=\"ro-RO\">â</span>r<span lang=\"ro-RO\">ș</span>it<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru c<span lang=\"ro-RO\">ălătorii. Ei relatează că în</span> Cluj, de pild<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii pot face slalom printre galerii de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i teatre, le recomand<span lang=\"ro-RO\">ă</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ceasc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> prin spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iul de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> contemporan<span lang=\"ro-RO\">ă</span> „Fabrica de pensule”, unde se r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sfir<span lang=\"ro-RO\">ă</span> mai multe galerii, ateliere ale arti<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii pentru spectacole teatrale.<span lang=\"ro-RO\"> În viziunea celor de la The Sun tu</span>rul ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ului ar trebui s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se <span lang=\"ro-RO\">încheie</span> la Muzeul Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional de Istorie, unde pot fi admirate colec<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de po<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i echipamentul str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>vechi de laborator<span lang=\"ro-RO\">, ambele</span> desprinse parc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din <span lang=\"ro-RO\">același univers al lui </span>Harry Potter. Castelul Bran din secolul al XIV-lea, coco<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at pe o st<span lang=\"ro-RO\">â</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, surs<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de inspira<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie pentru re<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a Contelui Dracula <span lang=\"ro-RO\">î</span>n romanul <span lang=\"ro-RO\">scris de </span>Bram Stoker ofer<span lang=\"ro-RO\">ă</span> panorame impresionante<span lang=\"ro-RO\">. T</span>uri<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii urc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rile secrete din interior c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turnuri, iar apoi trebuie s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>-<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">dozeze forțele și frica pentru a </span> vizita Muzeul Torturii din incinta Castelului Bran, <span lang=\"ro-RO\">subliniază aceeași editori. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">COLOCVIU INTERNAȚIONAL DE AEROTERAPIE</span></strong></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Breaza va găzdui pe 6 mai cea de-a doua ediție a </span></span><span style=\"font-size: large;\">Colocviu</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">lui</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Aeroterapia</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. El este</span></span><span style=\"font-size: large;\"> organizat de c</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">tre Asocia</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"font-size: large;\">ia Dezvolt</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">m Breaza, Clusterul BioThech Valea Prahovei, Aeroterapia, BioParc, Bursa Bio </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-size: large;\">i are ca scop </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">prezentarea </span></span><span style=\"font-size: large;\">beneficiil</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">or</span></span> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-size: large;\">i avantajele pe care</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> le poate oferi </span></span><span style=\"font-size: large;\">aerul pur </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-size: large;\">i s</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">n</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\">tos</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span><span style=\"font-size: large;\"> Breaza este renumit</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"font-size: large;\"> de mult timp pentru calitatea aerului </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">și pentru </span></span><span style=\"font-size: large;\">efectele benefice pe care le are asupra organismului. </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pentru aceste atuuri Breaza a fost desemnat </span></span><span style=\"font-size: large;\">drept ora</span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">șul cel mai sănătos al Europei centrale și de est. </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">Conferin</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">ele sunt </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">n mod voit succinte </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">i au ca obiectiv </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">creșterea </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">interes</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ului asupra acestui potențial natural. </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">Tematicile vor fi consacrate exclusiv aspectelor Aer </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">i Eco fie c</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"> se refer</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"> la s</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">n</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">tate, alimenta</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">ie, transport ecologic, mediu </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">nconjur</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">tor, tehnologii de construc</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">ii</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> ori</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"> oportunit</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ăț</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: small;\"><span style=\"font-size: large;\">i de afaceri etc.</span></span></span> </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">LA CALIACRA SE JOACĂ GOLF</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-Kaliacra.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4884\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4884\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Ev-Kaliacra.jpg\" alt=\"Ev Kaliacra\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Un pahar de vin bun, locuri deosebite pentru a vă petrece vacanța, hoteluri de lux, spa, atracții gourmet sau spații ideale pentru vacanțe îmbinate cu ”congress tourism”. Acestea au fost doar câteva dintre propunerile făcute la Ambasada din București a Republicii Bulgaria. Coctailul organizat în acest scop a prilejuit doamnei Maria Marinova, Directorul Asociației pentru Dezvoltarea Turismului în Regiunea nord-estică a Mării Negre Cap Caliacra să prezinte o parte dintre atracțiile zonei. Amfitrionul acțiunii de promovare a fost E.S Aleksandar Filipov, ambasadorul Bulgariei la București. </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CONFERINȚĂ </span>DESPRE <span lang=\"ro-RO\">ȘANSE</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">. Ajunsă la a doua ediție manifestarea ”Turismul - șansa economiei naționale”, a beneficiat de sprijinul logistic oferit de mai multe institute și organizații de specialitate dar și din partea unor experți internaționali. Între 6 și 8 aprilie au avut loc la Universitatea Creștină ”Dimitrie Cantemir” dezbateri și evaluări ale resurselor ce pot alimenta destinațiile turistice din România, o parte dintre ele fiind sintetizate într-un volum de profil lansat cu prilejul acestui eveniment. Despre geopolitica turismului, sustenabilitatea produselor balneare, impactul formării și selecției resurselor umane, importanța salinelor în patrimoniul turistic, noi perspective ale turismului de incoming, au vorbit la obiect, aplicat, numeroase cadre universitare și specialiști practicieni.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>CONGRESUL MONDIAL DE BALNEOLOGIE...</strong> </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">...se va desfășura, între 19 și 21 mai, 2016 la București. Cea de-a 41-a ediție, organizată de către Asociația Română de Balneologie și International Society of Medical Hydrology and Climatology (ISMH) este găzduită în premieră de România. După cum ne-a precizat dr. Constantin Munteanu, președintele Comitetului de organizare, prin acest Congres Mondial se dorește ”crearea unei platforme de dezbateri științifice care să pună în valoarea tradițiile europene și asiatice în balneoterapie, sector în care specialiștii români joacă un rol important în dezvoltarea relațiilor dintre aceste zone geografice. Comunicările științifice multidisciplinare vor contribui la dezvoltarea turismului medical și la valorificarea superioară a factorilor terapeutici naturali.” </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">ECOLOGIE ȘI CONSERVARE LA FUNDATA</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\">Centrul de Ecologie Montan<span lang=\"ro-RO\">ă a organizat la Fundata prima ediție a </span>Festivalului de Ecoturism<span lang=\"ro-RO\">. Cu această ocazie a fost lansat un pachet ce conține 9 trasee ecoturistice menite să pună în valoare potențialul zonei Fund</span>ata - Moieciu de Sus <span lang=\"ro-RO\">, n</span>atura <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i arhitectura specific<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, tradi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i me<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ugurile<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>Festivalul <span lang=\"ro-RO\">s-a derulat în cadrul </span>proiectului \"Conservarea peisajului agro-pastoral <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a biodiversit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zona Fundata-Moieciu de Sus\", proiect implementat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n parteneriat cu Prim<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ria Fundata, finan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at prin granturile SEE 2009 - 2014, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul Fondului ONG <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia<span lang=\"ro-RO\">” - ne-a precizat </span>Cornelia David<span lang=\"ro-RO\">, </span>Asistent Promovare, Comunicare <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Logistic<span lang=\"ro-RO\">ă.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>HANUL ANCUȚEI E CEL MAI TARE...</strong> </span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">...în </span><span lang=\"fr-FR\">gastronomie tradiţională</span><span lang=\"ro-RO\">. </span>Hanului Ancuţei din comuna Tupilaţi, judeţul Neamţ, <span lang=\"ro-RO\">deține printre numeroasele distincții primite și</span> Premiul special pentru aducerea în actualitate a reţetelor tradiţionale<span lang=\"ro-RO\">, decernat de către ANTREC în cadrul Galei Margareta de Aur 2015.</span> “Hanu Ancuţei este locul de poveste unde regăsim bucătăria moldovenească autentică, în care se pune mult accentul pe produsele din zonă. După ce veţi fi convinşi de preparate precum tocăniţă de berbecuţ cu legume, nelipsitele poale-n brâu şi vinul roşu moldovenesc de la han, puteţi cumpăra pentru acasă, din Cămara Ancuţei, dulceţuri, şerbeturi, zacuscă, plăcinte, cozonaci şi multe alte bunătăţi”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a argumentat juriul acordarea acestei importante distincţii. </span></span>','Travel and Tourism Roundtable, EVENIMENTE nr.145','','inherit','closed','closed','','4849-revision-v1','','','2016-08-20 18:41:24','2016-08-20 16:41:24','',4849,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4849-revision-v1/',0,'revision','',0),(4887,1,'2016-08-20 18:42:40','2016-08-20 16:42:40','','Hotel Hilton garden  Bucuresti','','inherit','open','closed','','hotel-hilton-garden-bucuresti','','','2016-08-20 18:42:40','2016-08-20 16:42:40','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4888,1,'2016-08-20 18:42:54','2016-08-20 16:42:54','','Hotel Afrodita 113','','inherit','open','closed','','hotel-afrodita-113','','','2016-08-20 18:42:54','2016-08-20 16:42:54','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4889,1,'2016-08-20 18:43:20','2016-08-20 16:43:20','<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un complex care dorește să se repoziționeze repornește la drum aliindu-se cu Best Western Plus. Hilton Worldwide anunță că va deschide stagiunea din 2017 cu ”opera” </span>Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\">. Industria turistică îi are și pe investitorii români de la Bacolux care încep să culeagă aplauzele și implicit banii după o muncă susținută, de patru ani, la Băile Herculane. </span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2017 - PRIMUL HILTON GARDEN INN</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4887\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4887\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg\" alt=\"Hotel Hilton garden  Bucuresti\" width=\"760\" height=\"503\" /></a></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Conducerea lanțului </span>Hilton Worldwide<span lang=\"ro-RO\"> a anunțat că primul </span>Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\"> din România se va deschide, în 2017, într- o clădire monument istoric de pe Strada Doamnei din zona Centrului Vechi din București. </span></span></span></p>\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Hotelul ce va activa la un standard de </span>4 stele, va <span lang=\"ro-RO\">pune la dispoziția turiștilor </span> 201 camere<span lang=\"ro-RO\">. El va</span> fi deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma unui acord de franciz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu firma SC Apex Alliance 1 S.R.L<span lang=\"ro-RO\">. </span>Essam Abouda, vicepre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte de opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni pe Europa de Est, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia<span lang=\"ro-RO\"> al</span> Hilton Worldwide, a declarat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> lan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul hotelier inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ioneaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> deschid<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">noi </span>unit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i <span lang=\"ro-RO\">în țara noastră: </span>\"Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia, la fel ca Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia, este o pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n plin<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regiunea pe care o coordonez, cu un poten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ial tot mai mare pentru brandurile <span lang=\"ro-RO\">noastre</span>. Inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ion<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ne extindem prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a pe piata local<span lang=\"ro-RO\">ă cu</span> alte <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri.\" Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\"> este unul dintre brandurile hoteliere deținute în portofoliu de Hilton Worldwide, ce operează la nivel global peste 4.600 de hoteluri. </span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">AFRODITA - cel mai apreciat hotel</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4888\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4888\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg\" alt=\"Hotel Afrodita 113\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Portalul de rezervări online HotelGuru.ro (ce listează circa</span></span> 1.800 de unități de cazare din România, din totalul celor 145.000 din Europa<span lang=\"ro-RO\">), </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">a dat publicității un studiu în care sunt clasificate cele mai apreciate unitățile de cazare din România, în 2015. </span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">În cadrul acestuia au votat peste 2.400 de persoane care au testat servici în hotelurile recomandate. Printre tendințele pieței turistice naționale au fost consemnate și următoarele aspecte: </span></span><span style=\"color: #000000;\">Rom</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nii au apreciat </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n primul r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd zona SPA, confortul </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i preparatele culinare servite la restaurantele hotelurilor. Ospitalitatea personalului, aspectul camerelor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i localizarea au contat mai pu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">in </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n alegerea unit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ăț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ii de cazare preferate. </span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cei mai mulți dintre cei chestionați au declarat că preferă să-și </span>petreac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> zilele de concediu <span lang=\"ro-RO\">î</span>n resorturile din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea balneo-climateric<span lang=\"ro-RO\">ă</span> B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, unde se pot relaxa la SPA <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i beneficiaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de tratamente termale. Cea mai apreciat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">unitate</span> a fost Afrodita Resort &amp; SPA<span lang=\"ro-RO\">, pentru care au votat </span>6,3% dintre responden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. <span lang=\"ro-RO\">Hotelul</span> clasificat la 3 stele,<span lang=\"ro-RO\"> deține pe 10 etaje 220 de camere. El oferă</span> 2 restaurante cu preparate tradi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>ne<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cu specific interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional, centru SPA cu piscin<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, saun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cad<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de hidromasaj, centru fitness <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">zonă</span> de joaca pentru copii.<span lang=\"ro-RO\"> Hotelul face parte din lanțul Bacolux deținut de către de un grup de investitori din Craiova. Proiectul de renovare a fost premiat în 2014 la </span>Gala Turismului Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc<span lang=\"ro-RO\">.</span> Printre <span lang=\"ro-RO\">complexele </span>nominalizate<span lang=\"ro-RO\"> în același studiu de către site-ul HotelGuru.ro</span> se num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Hotel Szeifert<span lang=\"ro-RO\"> (</span>3 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Sovata, Club Vila Bran<span lang=\"ro-RO\"> (</span>3 stele<span lang=\"ro-RO\">) din Bran</span>, Hotel Alpin <span lang=\"ro-RO\">(</span>4 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov<span lang=\"ro-RO\"> respectiv</span> Danubius Health Spa Resort<span lang=\"ro-RO\"> (</span>4 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Sovata.</span></span></p>\n<p lang=\"en-US\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2 NOUTĂȚI LA BEST WESTERN</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lanțul Best Western care operează pe piața românească 12 unități a lansat în Capitală a doua unitate Best Western Plus (după hotelul Mari Vila). </span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Best Western Plus Expocenter este un hotel de 4 stele, amplasat în nordul Capitalei, la numai 12 kilometri de Aeroportul Internațional Henri Coanda și se invecinează cu: Centrul de Expozitii Romexpo, World Trade Center și Parcul Herastrău. Hotelul oferă clienților: 87 de camere (standard, superior, suite, comfort suite), 3 săli de conferință și 2 săli de evenimente elegante, moderne și multifuncționale, împreună cu servicii premium, pentru a face din orice eveniment organizat un succes. ”Restaurantele noastre vă invită la o călătorie culinară, de la preparatele românești din restaurantul Hora, până la rafinamentul bucătăriei internaționale de la Cosmopolitan, totul acompaniat de muzica live. În principal de adresăm segmentului de business dar suntem deschiși la toate tendințele pieței” - ne-a precizat Bianca Sipu<span lang=\"ro-RO\">, reprezentantul Best Western Plus Expocenter. </span>\nPe același segment de brand a fost anunțată o investiție ce merită reținută. Proprietarul Best Western Stil<span lang=\"ro-RO\"> din București, compania Paralela 45</span> va investi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an 250.000 de euro pentru modernizarea hot<span lang=\"ro-RO\">elului ce oferă 30 de camere</span>. Pozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zona de nord a Capitalei, hotelul de 4 stele a fost cump<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2007 <span lang=\"ro-RO\">cu echivalentul sumei de </span>3,5 milioane euro. Alin Burcea<span lang=\"ro-RO\">, proprietarul grupului de turism, consideră că ”</span>renovarea capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a hotelului,<span lang=\"ro-RO\"> e necesară</span> pentru a pune la dispozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia oaspe<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor utilit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i de ultim<span lang=\"ro-RO\">ă</span> genera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie pentru toate tipurile de activit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i. Anul acesta <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi doresc s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fie constructiv <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i productiv pentru turismul rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc. Paralela 45 reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>e<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aduc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti de leisure <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vara<span lang=\"ro-RO\">. Țintesc de asemenea să atrag cât</span> mai mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti de business <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vreau ca o parte dintre ei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se bucure de cele mai <span lang=\"ro-RO\">moderne și confortabile condiții oferite de hotelul Stil</span>.<span lang=\"ro-RO\">”</span>\n<span lang=\"ro-RO\"> În portofoliul unuia dintre cele mai mari lanțuri hoteliere din lume - Best Western International Inc. -, figurează peste </span>4.000 de hoteluri ce activează în peste 100 de țări.</span></span></p>\n&nbsp;\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR HOSPITALITY</span></span>','Hotelurile - Scrisori ce asteaptă sa fie deschise !, INDUSTRIE HOTELIERA nr. 145','','inherit','closed','closed','','4851-autosave-v1','','','2016-08-20 18:43:20','2016-08-20 16:43:20','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4851-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4890,1,'2016-08-20 18:43:22','2016-08-20 16:43:22','','Hoteluri herculane 33','','inherit','open','closed','','hoteluri-herculane-33','','','2016-08-20 18:43:22','2016-08-20 16:43:22','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hoteluri-herculane-33.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4891,1,'2016-08-20 18:43:34','2016-08-20 16:43:34','','Hotel afrodita30','','inherit','open','closed','','hotel-afrodita30','','','2016-08-20 18:43:34','2016-08-20 16:43:34','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-afrodita30.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4892,1,'2016-08-20 18:43:44','2016-08-20 16:43:44','<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un complex care dorește să se repoziționeze repornește la drum aliindu-se cu Best Western Plus. Hilton Worldwide anunță că va deschide stagiunea din 2017 cu ”opera” </span>Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\">. Industria turistică îi are și pe investitorii români de la Bacolux care încep să culeagă aplauzele și implicit banii după o muncă susținută, de patru ani, la Băile Herculane. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2017 - PRIMUL HILTON GARDEN INN</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4887\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4887\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg\" alt=\"Hotel Hilton garden  Bucuresti\" width=\"760\" height=\"503\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Conducerea lanțului </span>Hilton Worldwide<span lang=\"ro-RO\"> a anunțat că primul </span>Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\"> din România se va deschide, în 2017, într- o clădire monument istoric de pe Strada Doamnei din zona Centrului Vechi din București. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Hotelul ce va activa la un standard de </span>4 stele, va <span lang=\"ro-RO\">pune la dispoziția turiștilor </span> 201 camere<span lang=\"ro-RO\">. El va</span> fi deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma unui acord de franciz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu firma SC Apex Alliance 1 S.R.L<span lang=\"ro-RO\">. </span>Essam Abouda, vicepre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte de opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni pe Europa de Est, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia<span lang=\"ro-RO\"> al</span> Hilton Worldwide, a declarat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> lan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul hotelier inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ioneaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> deschid<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">noi </span>unit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i <span lang=\"ro-RO\">în țara noastră: </span>\"Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia, la fel ca Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia, este o pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n plin<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regiunea pe care o coordonez, cu un poten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ial tot mai mare pentru brandurile <span lang=\"ro-RO\">noastre</span>. Inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ion<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ne extindem prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a pe piata local<span lang=\"ro-RO\">ă cu</span> alte <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri.\" Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\"> este unul dintre brandurile hoteliere deținute în portofoliu de Hilton Worldwide, ce operează la nivel global peste 4.600 de hoteluri. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">AFRODITA - cel mai apreciat hotel</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4888\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4888\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg\" alt=\"Hotel Afrodita 113\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Portalul de rezervări online HotelGuru.ro (ce listează circa</span></span> 1.800 de unități de cazare din România, din totalul celor 145.000 din Europa<span lang=\"ro-RO\">), </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">a dat publicității un studiu în care sunt clasificate cele mai apreciate unitățile de cazare din România, în 2015. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hoteluri-herculane-33.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4890\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4890\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hoteluri-herculane-33.jpg\" alt=\"Hoteluri herculane 33\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">În cadrul acestuia au votat peste 2.400 de persoane care au testat servici în hotelurile recomandate. Printre tendințele pieței turistice naționale au fost consemnate și următoarele aspecte: </span></span><span style=\"color: #000000;\">Rom</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nii au apreciat </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n primul r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd zona SPA, confortul </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i preparatele culinare servite la restaurantele hotelurilor. Ospitalitatea personalului, aspectul camerelor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i localizarea au contat mai pu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">in </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n alegerea unit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ăț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ii de cazare preferate. </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cei mai mulți dintre cei chestionați au declarat că preferă să-și </span>petreac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> zilele de concediu <span lang=\"ro-RO\">î</span>n resorturile din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea balneo-climateric<span lang=\"ro-RO\">ă</span> B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, unde se pot relaxa la SPA <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i beneficiaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de tratamente termale. Cea mai apreciat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">unitate</span> a fost Afrodita Resort &amp; SPA<span lang=\"ro-RO\">, pentru care au votat </span>6,3% dintre responden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. <span lang=\"ro-RO\">Hotelul</span> clasificat la 3 stele,<span lang=\"ro-RO\"> deține pe 10 etaje 220 de camere. El oferă</span> 2 restaurante cu preparate tradi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>ne<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cu specific interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional, centru SPA cu piscin<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, saun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cad<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de hidromasaj, centru fitness <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">zonă</span> de joaca pentru copii.<span lang=\"ro-RO\"> Hotelul face parte din lanțul Bacolux deținut de către de un grup de investitori din Craiova. Proiectul de renovare a fost premiat în 2014 la </span>Gala Turismului Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc<span lang=\"ro-RO\">.</span> Printre <span lang=\"ro-RO\">complexele </span>nominalizate<span lang=\"ro-RO\"> în același studiu de către site-ul HotelGuru.ro</span> se num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Hotel Szeifert<span lang=\"ro-RO\"> (</span>3 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Sovata, Club Vila Bran<span lang=\"ro-RO\"> (</span>3 stele<span lang=\"ro-RO\">) din Bran</span>, Hotel Alpin <span lang=\"ro-RO\">(</span>4 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov<span lang=\"ro-RO\"> respectiv</span> Danubius Health Spa Resort<span lang=\"ro-RO\"> (</span>4 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Sovata.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-afrodita30.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4891\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4891\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-afrodita30.jpg\" alt=\"Hotel afrodita30\" width=\"2048\" height=\"1536\" /></a></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2 NOUTĂȚI LA BEST WESTERN</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lanțul Best Western care operează pe piața românească 12 unități a lansat în Capitală a doua unitate Best Western Plus (după hotelul Mari Vila). </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Best Western Plus Expocenter este un hotel de 4 stele, amplasat în nordul Capitalei, la numai 12 kilometri de Aeroportul Internațional Henri Coanda și se invecinează cu: Centrul de Expozitii Romexpo, World Trade Center și Parcul Herastrău. Hotelul oferă clienților: 87 de camere (standard, superior, suite, comfort suite), 3 săli de conferință și 2 săli de evenimente elegante, moderne și multifuncționale, împreună cu servicii premium, pentru a face din orice eveniment organizat un succes. ”Restaurantele noastre vă invită la o călătorie culinară, de la preparatele românești din restaurantul Hora, până la rafinamentul bucătăriei internaționale de la Cosmopolitan, totul acompaniat de muzica live. În principal de adresăm segmentului de business dar suntem deschiși la toate tendințele pieței” - ne-a precizat Bianca Sipu<span lang=\"ro-RO\">, reprezentantul Best Western Plus Expocenter. </span>\r\nPe același segment de brand a fost anunțată o investiție ce merită reținută. Proprietarul Best Western Stil<span lang=\"ro-RO\"> din București, compania Paralela 45</span> va investi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an 250.000 de euro pentru modernizarea hot<span lang=\"ro-RO\">elului ce oferă 30 de camere</span>. Pozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zona de nord a Capitalei, hotelul de 4 stele a fost cump<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2007 <span lang=\"ro-RO\">cu echivalentul sumei de </span>3,5 milioane euro. Alin Burcea<span lang=\"ro-RO\">, proprietarul grupului de turism, consideră că ”</span>renovarea capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a hotelului,<span lang=\"ro-RO\"> e necesară</span> pentru a pune la dispozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia oaspe<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor utilit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i de ultim<span lang=\"ro-RO\">ă</span> genera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie pentru toate tipurile de activit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i. Anul acesta <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi doresc s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fie constructiv <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i productiv pentru turismul rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc. Paralela 45 reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>e<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aduc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti de leisure <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vara<span lang=\"ro-RO\">. Țintesc de asemenea să atrag cât</span> mai mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti de business <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vreau ca o parte dintre ei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se bucure de cele mai <span lang=\"ro-RO\">moderne și confortabile condiții oferite de hotelul Stil</span>.<span lang=\"ro-RO\">”</span>\r\n<span lang=\"ro-RO\"> În portofoliul unuia dintre cele mai mari lanțuri hoteliere din lume - Best Western International Inc. -, figurează peste </span>4.000 de hoteluri ce activează în peste 100 de țări.</span></span></p>\r\n&nbsp;\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR HOSPITALITY</span></span>','Hotelurile - Scrisori ce asteaptă sa fie deschise !, INDUSTRIE HOTELIERA nr. 145','','inherit','closed','closed','','4851-revision-v1','','','2016-08-20 18:43:44','2016-08-20 16:43:44','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4851-revision-v1/',0,'revision','',0),(4915,1,'2016-09-01 12:19:39','2016-09-01 10:19:39','<strong>CLAUDIA ȚAPARDEL: ”Destination Europe” este o pălărie șic pentru promovarea unui brand turistic comun !”</strong>\n\nEuroparlamentar român din vara anului 2014. Parte din Grupul Socialiștilor și Democraților (S&amp;D). O tînără de 30 de ani, ambițioasă. Raportor pe 5 proiecte și peste 180 de rapoarte și amendamente depuse. Nominalizată MEP Awards 2016, la categoria Turism, de către The Parliament Magazine. Copreședinta Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European și Patrimoniu Cultural pentru a cărui înființare a militat în această legislatură.\n\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4894\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4894\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg\" alt=\"Claudia Tapardel europarlamentar1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\n\n- Considerați că industria turistică românească ar trebui să beneficieze de un tratament economic mai favorabil din partea actualului Guvern. În acest sens ați adresat o Scrisoare deschisă premierului, Guvernului României prin care solicitați reînființarea Ministerului Turismului ca instituție de sine stătătoare. Inițiativa e susținută de o parte dintre cele mai importante organizații și asociații profesionale ori patronale, printre care și Clubul Presei de Turism, reprezentantul FIJET în România! Aveți și un plan de rezervă - eventual un Minister al Turismului și Culturii?\n\n[caption id=\"attachment_4895\" align=\"alignnone\" width=\"1538\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4895\"><img class=\"size-full wp-image-4895\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg\" alt=\"A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?\" width=\"1538\" height=\"1024\" /></a> A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?[/caption]\n\n- Claudia Țapardel: În primul rând vă mulțumesc foarte mult pentru sprijin, dumneavoastră și colegilor din FIJET România care au acceptat să dea un semnal puternic Guvernului pentru susținerea turismului românesc. Primul pas l-am făcut împreună și asta este cel mai important. Asociațiile patronale din turism au reacționat, s-au unit și scrisoarea reprezintă o colecție a dorințelor care vin în mod natural din această parte a industriei. Ministerul Turismului este foarte important și cerut de toți oamenii din domeniu. Eu nu voi renunța la reprezentarea corectă a acestui sector în relația cu Guvernul și voi continua să cer tratarea corectă a potențialului turistic al României, inclusiv printr-un buget mai sănătos. Pasul următor este să continuăm seria de solicitări și presiunea. Cred foarte mult că un Pact pentru Turism care să cuprindă inclusiv un Minister al Turismului este necesar pentru perioada următoare. Ministerul Turismului și Culturii este o idee interesantă pe care vă spun sincer că nu am luat-o în calcul, dar vă promit că mă voi gândi și la această posibilitate.\n\n- Conform Institutului Național de Statistică turismul contribuie la PIB-ul României cu aproximativ 1,8%. În același timp organisme europene ce desfășoară activități similare (Eurostat, Eurobarometru), evaluează procentul la circa 5%? Unde apare diferența?\n\n- Cea mai mare problemă este că nu avem o raportare unitară în UE în ceea ce privește turismul. Diferența dintre raportări provine din metodologie. Una este contribuția directă a unităților de primire turistică și cu totul alta este contribuția indirectă (în sectorul transporturilor, HORECA, divertisment, etc). Turismul este un sector complex care poate să crească foarte mult o comunitate în integralitatea sa. Cifrele Comisiei dar și de la WTTC sunt foarte clare: turismul contribuie direct și indirect la PIB-ul european în proporție de 10%. Este o piață în creștere atât în Europa dar mai ales în România! Nu uitați că în 2015 suntem pe locul 1 în UE în ceea ce privește creșterea numărului de înnoptări 18%. Am tot vorbit de potențial, de ce putem face, de unde putem ajunge, iată că acum cifrele ne dau dreptate și când spunem că turism românesc are potențial nu avem pur și simplu un discurs triumfalist ci dovezi clare că așa este!\n\n&nbsp;\n\n- La o recentă Conferință la Nivel Înalt, organizată de Comisia Europeană ce a avut ca subiect “Atragerea de investiții în turism”, subliniați importanța acestui proces pentru reducerea șomajului, crearea de noi locuri de muncă bine plătite dar și pentru susținerea unor cariere de succes în acest sector? Și-ar putea calibra, regla România o parte din politicile economice în această direcție ?\n\n- Eu sper că da. Conferința la care faceți referire a fost cea mai importantă din acest an pentru că în sfârșit avem semnale bune că din partea Comisiei Europene va exista mai mult sprijin pentru turism. România nu a stat pe loc până acum. Reducerea TVA pentru servicii de turism all-inclusive a fost unul dintre mesajele de încredere din partea Guvernului de atunci și o politică bine setată la nevoile pieței. Da, eu îmi doresc foarte mult să continuăm să investim în pregătirea tinerilor pentru sectorul turismului, să oferim facilități investitorilor care vin cu bani în acest sector și creează locuri de muncă. Din nou, Pactul pentru Turism poate fi o soluție integratoare care să spună clar de ce avem nevoie!\n\n- Apropo! Într-o scrisoare deschisă adresată președintelui Comisiei Europene Jean-Claude Juncker, alături de europarlamentari din toate grupurile politice, de Secretarul General al OMT Taleb Rifai și împreună cu peste 70 de asociații și organizații turistice din toată Europa, militați pentru organizarea în 2018 a unui An European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Ce ar avea de câștigat europenii dar și românii de pe urma acestui mega-eveniment?\n\n- Când am fost aleasă la conducerea Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European am ridicat această problemă. Răspunsul la unison a fost DA! Gândiți-vă că în toată Europa și în România vom avea ocazia să ne promovăm valorile turistice, naturale și culturale. Gândiți-vă că alături de Comisia Europeană care trebuie să organizeze cu buget această acțiune, vom reuși să formăm un brand european de turism mai puternic, mai bine legat. Comunitățile cu potențial turistic din România ar putea atrage atenția investitorilor prin evenimente dedicate promovării turistice în cadrul Anului European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Din 1990 nu a mai fost organizat un astfel de an. Eu am mare încredere în potențialul unei acțiuni atât de mari pentru turism!\n\n- Pentru promovarea inițiativelor aveți nevoie mai ales de sprijinul presei de turism. Cât de diferit este modul de lucru, de informare și colaborare de la Bruxelles în comparație cu cel de la București?\n\n- Presa de turism din România este specială. Sunteți cel mai pasionat grup pe care l-am întâlnit în acest domeniu și vă spun sincer că apreciez în mod deosebit ce faceți pentru promovarea turistică a României, în țară și în străinătate. Este dificil pentru presa din România să fie prezentă la toate evenimentele pe care le organizez în turism și nu numai. Aici remarc o diferență, presa din Bruxelles, presa de specialitate este interesată de aceste evenimente, rostogolește mesajele pe care atât eu cât și colegii mei le transmitem în aceste întâlniri. Altfel nu aș vrea să creadă cineva că este o diferență de profesionalism între cele două. Interesul presei de specialitate, europene este într-adevăr mai ridicat pentru subiecte de nișă, în timp ce o parte mare a presei românești urmărește senzaționalul.\n\n- Ne preocupă foarte mult promovarea României în spațiul european și internațional. La ce resurse încă nevalorificate poate apela țara noastră pentru a se poziționa mult mai puternic pe piața turistică?\n\n- Sunt atât de multe. Am organizat la Bruxelles un eveniment foarte frumos Green and Blue Tourism, ocazie cu care am promovat Delta Dunării și Litoralul românesc. Încep de aici. Delta nu este valorificată la justa valoare. Suntem încă la început acolo. Litoralul, mai ales în Sud are nevoie de investiții masive și poate concura cu cele mai atractive locuri de același tip din Europa, cel puțin 3 luni pe an.\nTurismul balnear din România nu ajunge la 5% din potențialul pe care îl are. Studiile spun că 33% din apele termale și minerale din Europa sunt, unde credeți? În România! Cu toate acestea avem stațiuni montane sărăcite, lăsate într-o stare incredibilă. Pe de altă parte în România sunt și investiții mamut, cum este complexul de lângă București, bazate exclusiv pe potențialul termal. Deci lucrurile se mișcă.\nAlte zone care ar putea crește în perioada următoare ar fi pe turismul medical, de frumusețe, avem la Constanța spre exemplu o afacere de familie care stârnește invidia multor companii internaționale, Careless Beauty, care se laudă cu produse și servicii de îngrijire a tenului foarte căutate.\n\n- Europa este prima putere mondială în sectorul turistic. Ea se promovează prin branduri naționale. Sunteți unul dintre susținătorii necesității promovării unui brand turistic, o ”pălărie comună” ce se numește „Destination Europe”. Prin ce resurse financiare va fi susținută această campanie în 2016?\n\n- Bugetul pe 2016 este îmbogățit cu acest proiect pilot pe care l-am propus anul trecut. Suma este de jumătate de milion de euro. Am încredere că proiectul pilot va fi un succes și atunci, anual, vom avea un capitol bugetar dedicat promovării brandului turistic european la care și România să fie conectată.\n\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Interviu cu Claudia Tapardel, INTERVIU nr.145','','inherit','closed','closed','','4853-autosave-v1','','','2016-09-01 12:19:39','2016-09-01 10:19:39','',4853,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/01/4853-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4894,1,'2016-08-20 18:45:33','2016-08-20 16:45:33','','Claudia Tapardel europarlamentar1','','inherit','open','closed','','claudia-tapardel-europarlamentar1','','','2016-08-20 18:45:33','2016-08-20 16:45:33','',4853,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4895,1,'2016-08-20 18:45:43','2016-08-20 16:45:43','','Claudia TAPARDEL, Antonio TAJANI','A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?','inherit','open','closed','','claudia-tapardel-antonio-tajani','','','2016-08-20 18:45:43','2016-08-20 16:45:43','',4853,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4896,1,'2016-08-20 18:45:48','2016-08-20 16:45:48','<strong>CLAUDIA ȚAPARDEL: ”Destination Europe” este o pălărie șic pentru promovarea unui brand turistic comun !”</strong>\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4893\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4893\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-2.jpg\" alt=\"Claudia Tapardel 2\" width=\"512\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\nEuroparlamentar român din vara anului 2014. Parte din Grupul Socialiștilor și Democraților (S&amp;D). O tînără de 30 de ani, ambițioasă. Raportor pe 5 proiecte și peste 180 de rapoarte și amendamente depuse. Nominalizată MEP Awards 2016, la categoria Turism, de către The Parliament Magazine. Copreședinta Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European și Patrimoniu Cultural pentru a cărui înființare a militat în această legislatură.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4894\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4894\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg\" alt=\"Claudia Tapardel europarlamentar1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n\r\n- Considerați că industria turistică românească ar trebui să beneficieze de un tratament economic mai favorabil din partea actualului Guvern. În acest sens ați adresat o Scrisoare deschisă premierului, Guvernului României prin care solicitați reînființarea Ministerului Turismului ca instituție de sine stătătoare. Inițiativa e susținută de o parte dintre cele mai importante organizații și asociații profesionale ori patronale, printre care și Clubul Presei de Turism, reprezentantul FIJET în România! Aveți și un plan de rezervă - eventual un Minister al Turismului și Culturii?\r\n\r\n[caption id=\"attachment_4895\" align=\"alignnone\" width=\"1538\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4895\"><img class=\"size-full wp-image-4895\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg\" alt=\"A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?\" width=\"1538\" height=\"1024\" /></a> A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?[/caption]\r\n\r\n- Claudia Țapardel: În primul rând vă mulțumesc foarte mult pentru sprijin, dumneavoastră și colegilor din FIJET România care au acceptat să dea un semnal puternic Guvernului pentru susținerea turismului românesc. Primul pas l-am făcut împreună și asta este cel mai important. Asociațiile patronale din turism au reacționat, s-au unit și scrisoarea reprezintă o colecție a dorințelor care vin în mod natural din această parte a industriei. Ministerul Turismului este foarte important și cerut de toți oamenii din domeniu. Eu nu voi renunța la reprezentarea corectă a acestui sector în relația cu Guvernul și voi continua să cer tratarea corectă a potențialului turistic al României, inclusiv printr-un buget mai sănătos. Pasul următor este să continuăm seria de solicitări și presiunea. Cred foarte mult că un Pact pentru Turism care să cuprindă inclusiv un Minister al Turismului este necesar pentru perioada următoare. Ministerul Turismului și Culturii este o idee interesantă pe care vă spun sincer că nu am luat-o în calcul, dar vă promit că mă voi gândi și la această posibilitate.\r\n\r\n- Conform Institutului Național de Statistică turismul contribuie la PIB-ul României cu aproximativ 1,8%. În același timp organisme europene ce desfășoară activități similare (Eurostat, Eurobarometru), evaluează procentul la circa 5%? Unde apare diferența?\r\n\r\n- Cea mai mare problemă este că nu avem o raportare unitară în UE în ceea ce privește turismul. Diferența dintre raportări provine din metodologie. Una este contribuția directă a unităților de primire turistică și cu totul alta este contribuția indirectă (în sectorul transporturilor, HORECA, divertisment, etc). Turismul este un sector complex care poate să crească foarte mult o comunitate în integralitatea sa. Cifrele Comisiei dar și de la WTTC sunt foarte clare: turismul contribuie direct și indirect la PIB-ul european în proporție de 10%. Este o piață în creștere atât în Europa dar mai ales în România! Nu uitați că în 2015 suntem pe locul 1 în UE în ceea ce privește creșterea numărului de înnoptări 18%. Am tot vorbit de potențial, de ce putem face, de unde putem ajunge, iată că acum cifrele ne dau dreptate și când spunem că turism românesc are potențial nu avem pur și simplu un discurs triumfalist ci dovezi clare că așa este!\r\n\r\n- La o recentă Conferință la Nivel Înalt, organizată de Comisia Europeană ce a avut ca subiect “Atragerea de investiții în turism”, subliniați importanța acestui proces pentru reducerea șomajului, crearea de noi locuri de muncă bine plătite dar și pentru susținerea unor cariere de succes în acest sector? Și-ar putea calibra, regla România o parte din politicile economice în această direcție ?\r\n\r\n- Eu sper că da. Conferința la care faceți referire a fost cea mai importantă din acest an pentru că în sfârșit avem semnale bune că din partea Comisiei Europene va exista mai mult sprijin pentru turism. România nu a stat pe loc până acum. Reducerea TVA pentru servicii de turism all-inclusive a fost unul dintre mesajele de încredere din partea Guvernului de atunci și o politică bine setată la nevoile pieței. Da, eu îmi doresc foarte mult să continuăm să investim în pregătirea tinerilor pentru sectorul turismului, să oferim facilități investitorilor care vin cu bani în acest sector și creează locuri de muncă. Din nou, Pactul pentru Turism poate fi o soluție integratoare care să spună clar de ce avem nevoie!\r\n\r\n- Apropo! Într-o scrisoare deschisă adresată președintelui Comisiei Europene Jean-Claude Juncker, alături de europarlamentari din toate grupurile politice, de Secretarul General al OMT Taleb Rifai și împreună cu peste 70 de asociații și organizații turistice din toată Europa, militați pentru organizarea în 2018 a unui An European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Ce ar avea de câștigat europenii dar și românii de pe urma acestui mega-eveniment?\r\n\r\n- Când am fost aleasă la conducerea Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European am ridicat această problemă. Răspunsul la unison a fost DA! Gândiți-vă că în toată Europa și în România vom avea ocazia să ne promovăm valorile turistice, naturale și culturale. Gândiți-vă că alături de Comisia Europeană care trebuie să organizeze cu buget această acțiune, vom reuși să formăm un brand european de turism mai puternic, mai bine legat. Comunitățile cu potențial turistic din România ar putea atrage atenția investitorilor prin evenimente dedicate promovării turistice în cadrul Anului European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Din 1990 nu a mai fost organizat un astfel de an. Eu am mare încredere în potențialul unei acțiuni atât de mari pentru turism!\r\n\r\n- Pentru promovarea inițiativelor aveți nevoie mai ales de sprijinul presei de turism. Cât de diferit este modul de lucru, de informare și colaborare de la Bruxelles în comparație cu cel de la București?\r\n\r\n- Presa de turism din România este specială. Sunteți cel mai pasionat grup pe care l-am întâlnit în acest domeniu și vă spun sincer că apreciez în mod deosebit ce faceți pentru promovarea turistică a României, în țară și în străinătate. Este dificil pentru presa din România să fie prezentă la toate evenimentele pe care le organizez în turism și nu numai. Aici remarc o diferență, presa din Bruxelles, presa de specialitate este interesată de aceste evenimente, rostogolește mesajele pe care atât eu cât și colegii mei le transmitem în aceste întâlniri. Altfel nu aș vrea să creadă cineva că este o diferență de profesionalism între cele două. Interesul presei de specialitate, europene este într-adevăr mai ridicat pentru subiecte de nișă, în timp ce o parte mare a presei românești urmărește senzaționalul.\r\n\r\n- Ne preocupă foarte mult promovarea României în spațiul european și internațional. La ce resurse încă nevalorificate poate apela țara noastră pentru a se poziționa mult mai puternic pe piața turistică?\r\n\r\n- Sunt atât de multe. Am organizat la Bruxelles un eveniment foarte frumos Green and Blue Tourism, ocazie cu care am promovat Delta Dunării și Litoralul românesc. Încep de aici. Delta nu este valorificată la justa valoare. Suntem încă la început acolo. Litoralul, mai ales în Sud are nevoie de investiții masive și poate concura cu cele mai atractive locuri de același tip din Europa, cel puțin 3 luni pe an.\r\nTurismul balnear din România nu ajunge la 5% din potențialul pe care îl are. Studiile spun că 33% din apele termale și minerale din Europa sunt, unde credeți? În România! Cu toate acestea avem stațiuni montane sărăcite, lăsate într-o stare incredibilă. Pe de altă parte în România sunt și investiții mamut, cum este complexul de lângă București, bazate exclusiv pe potențialul termal. Deci lucrurile se mișcă.\r\nAlte zone care ar putea crește în perioada următoare ar fi pe turismul medical, de frumusețe, avem la Constanța spre exemplu o afacere de familie care stârnește invidia multor companii internaționale, Careless Beauty, care se laudă cu produse și servicii de îngrijire a tenului foarte căutate.\r\n\r\n- Europa este prima putere mondială în sectorul turistic. Ea se promovează prin branduri naționale. Sunteți unul dintre susținătorii necesității promovării unui brand turistic, o ”pălărie comună” ce se numește „Destination Europe”. Prin ce resurse financiare va fi susținută această campanie în 2016?\r\n\r\n- Bugetul pe 2016 este îmbogățit cu acest proiect pilot pe care l-am propus anul trecut. Suma este de jumătate de milion de euro. Am încredere că proiectul pilot va fi un succes și atunci, anual, vom avea un capitol bugetar dedicat promovării brandului turistic european la care și România să fie conectată.\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Interviu cu Claudia Tapardel, INTERVIU nr.145','','inherit','closed','closed','','4853-revision-v1','','','2016-08-20 18:45:48','2016-08-20 16:45:48','',4853,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4853-revision-v1/',0,'revision','',0),(4897,1,'2016-08-20 18:47:19','2016-08-20 16:47:19','','Catania 1','','inherit','open','closed','','catania-1','','','2016-08-20 18:47:19','2016-08-20 16:47:19','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4898,1,'2016-08-20 18:47:38','2016-08-20 16:47:38','','Catania  976','','inherit','open','closed','','catania-976','','','2016-08-20 18:47:38','2016-08-20 16:47:38','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-976.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4899,1,'2016-08-20 18:47:39','2016-08-20 16:47:39','','Catania 1','','inherit','open','closed','','catania-1-2','','','2016-08-20 18:47:39','2016-08-20 16:47:39','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-1-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4900,1,'2016-08-20 18:47:40','2016-08-20 16:47:40','','Catania 05','','inherit','open','closed','','catania-05','','','2016-08-20 18:47:40','2016-08-20 16:47:40','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-05.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4901,1,'2016-08-20 18:47:40','2016-08-20 16:47:40','','Catania 27','','inherit','open','closed','','catania-27','','','2016-08-20 18:47:40','2016-08-20 16:47:40','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-27.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4902,1,'2016-08-20 18:47:41','2016-08-20 16:47:41','','Catania 1047','','inherit','open','closed','','catania-1047','','','2016-08-20 18:47:41','2016-08-20 16:47:41','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-1047.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4903,1,'2016-08-20 18:47:42','2016-08-20 16:47:42','','Catania 1074','','inherit','open','closed','','catania-1074','','','2016-08-20 18:47:42','2016-08-20 16:47:42','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-1074.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4904,1,'2016-08-20 18:47:56','2016-08-20 16:47:56','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">La prima strigare cînd spui Sicilia îți apar în minte orașele Palermo, Taormina, Trapani ori Agrigento. De Catania îți amintești mai târziu. Deși acesta este un oraș turistic de prim plan nu numai al insulei ci și al Italiei. Un centru economic cu o puternică dezvoltare, similară spun cunoscătorii cu a altei metropole de pe continent - Milano. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4897\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4897\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Catania-1.jpg\" alt=\"Catania 1\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">În zestrea naturală e inclusă Etna, vulcan la a cărui bază se desfășoară covoare fertile de verdeață, livezi roditoare de citrice, migdali și măslini. Și istoria și-a făcut de cap aici unde a lăsat numeroase vestigii artitectonice și urbanistice. Catania a fost colonie greacă, apoi romană, arabă, normandă și chiar bizantină. Întregul melanj cultural s-a născut, a murit, apoi a renăscut sub cenușa Etnei care a măturat orașul în 1669 și în 1693. Arhitectul Giovanni Battista Vaccarini a fost magicianul care i-a redat strălucirea. Rezultatul? O bijuterie urbană care îmbină vechiul cu noul, arterele aerisite cu străduțele înguste pe care de abia își fac loc furgonete care asigură aprovizionarea micilor magazine alimentare. Barocul târziu contrapunctează puternic cu clădiri avantgardiste ce valorifică soluții îndrăznețe de design. Zona face parte azi din Patrimoniul Mondial UNESCO. Până și Etna și-a domolit ardoarea și străjuiește parcă liniștea orașului. Peste 800.000 de locuitori își trăiesc viața în ritmul și spațiul marcat de prezența marelui Bellini, a elefantului și fântânii din Piața Domului, de Catedrală, de amfiteatrul roman, teatrul grec, grădina botanică, celebra Piață de pește - care apare și dispare în fiecare zi în același loc, un ritual ce datează de sute de ani și atrage mii de turiști -, Castelul Ursino, Poarta Uzeda, Palatul Biscari și magnifică prin simplitate Poarta Garibaldi. </span></p>\r\n[gallery size=\"medium\" ids=\"4898,4899,4900,4901,4902,4903\"]\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Vă faceți griji că n-o să vă ajungă timpul să le vizitați pe toate? Chiar pe Via Vittorio Emanuele într-un colț al pieții centrale se bat pe clienți în fiecare zi două vehiculele a două City Tour-uri, care costă invariabil doar 5 euro de persoană. Cu primul, autobuzul supraetajat, aveți ocazia să faceți marele circuit al orașului modern, să străbateți bulevarde, să vă încântați ochii cu fântâni și sculpturi clasice. Firește, puteți coborî oriunde vă place, căci tichetul este valabil o zi întreagă. Ghidajul este asigurat în 5 limbi așa că veți deveni tobă de istorie și cultură italiană. La fel se întâmplă și cu Trenulețul turistic. O ia la vale și la deal pe străduțe înguste accesibile în principal pietonilor. Din acest vehicul nu prea ai unde să te dai jos pentru că spațiile sunt foarte strânse iar dacă vreți și adrenalină o s-o aveți din plin mai ales la intersecții și luatul curbelor. Nu ratați și spectacolul așaziselor certuri dintre șoferi care, chipurile se luptă pentru a convinge turiștii să urce mai întâi în mijlocul lor de transport. Comedia dell arte, comedia dell turismo, nu contează, e doar un spectacol de care se bucură toată lumea într-o zi însorită de primăvară. Profitați din plin de ofertă. Înainte, între tururi, sau după aceea, nu ratați un capucino la una din multele terase din Piața Domului. Ca din întâmplare un băiat de prăvălie, uneori chiar un român, îi dă drumul la povestea cu micul elefant din Piața Domului, cocoțat pe un piedestal, ce ține în spate un obelisc egiptean. Statueta acestuia are peste două mii de ani vechime și provine dintr-un templu oriental. Povestea amintește că magul Eliodor l-ar fi călărit în lupta sa împotriva sfântului episcop Leon, în care a fost înfrânt. Statuia micului pachiderm a fost găsită și recuperată de către arhitectul Vaccarini prin anii 1700. Inspirat de Fântână lui Bernini de la Roma el a creat la rândul său o fântână ce domină Piața Domului. În centrul ei se află coloana și elefantul respectiv, devenit emblemă dar și loc de referință pentru întâlnirea îndrăgostiților.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Dacă treceți numai pentru o zi prin Catania, puteți să acoperiți toate aceste repere. Mai ales că în multe muzee intrarea este gratuită iar în restaurante lumea se mișcă repede și cu talent. Bacșiș-ul există și se dă cu plăcere pentru că turistul apreciază timpul din care vrea să stoarcă maximum posibil. Nu poți părăsi Catania, orașul subjugat memoriei marelui compozitor Bellini, fără a gusta un preparat gastronomic... muzical. ”Paste alla Norma” este un omagiu adus de localnici celebrei opere. Felul de mâncare are la bază vinete trase la tigaie, un sos picant de roșii și brânză sărată rasă, totul dat la cuptor. Nu știu dacă se și fredonează ceva... Iar dacă nu vă prea este foame porniți întro plimbare pe celebra Via Etnea, admirați vitrinele și prețurile foarte prietenioase, sau opriți-vă la o înghețată de lămâie sau portocale la cofetăria ”Savia”, emblema dulce de peste un secol a Cataniei.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Dar dacă v-ați făcut planuri să stați în Catania mai multe zile nu ratați o ”passeggiata” de-a lungul țărmului pentru a atinge Riviera Ciclopilor și Castelul Normand. Formațiunile stâncoase, care zvânesc din apele mării create de erupțiile vulcanice și șlefuite de vânturile puternice, concurează operele de artă. Cei mai mulți vin aici pentru a asculta povestea lui Polifem orbit de către Ulise. Acesta ar fi aruncat cu stâncile după legendarul erou. Cel mai înalt dintre ciclopi are circa 70 de metri. Peisajul este dominat de silueta Castelului construit în secolul al XI-lea din... piatră vulcanică. Dar și de o impresionantă galerie cu sculpturi moderne, ce poartă semnatura unor cunscuți artiști. Loc de întâlnire al turiștilor, acesta este revendicat la apusul soarelui de către perechi de îndrăgostiți. Magia merge mai departe!</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">DOINA CONSTANTINESCU </span></p>','Catania - City break pe muzica de BELLINI, MAPAMOND nr.145','','inherit','closed','closed','','4855-revision-v1','','','2016-08-20 18:47:56','2016-08-20 16:47:56','',4855,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4855-revision-v1/',0,'revision','',0),(4905,1,'2016-08-20 18:50:40','2016-08-20 16:50:40','','Blue Air','','inherit','open','closed','','blue-air-4','','','2016-08-20 18:50:40','2016-08-20 16:50:40','',4857,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Blue-Air.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4906,1,'2016-08-20 18:51:04','2016-08-20 16:51:04','','Clinceni Vuia','','inherit','open','closed','','clinceni-vuia','','','2016-08-20 18:51:04','2016-08-20 16:51:04','',4857,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Clinceni-Vuia.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4907,1,'2016-08-20 18:51:09','2016-08-20 16:51:09','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BLUE AIR - chartere spre destinații atractive</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Din iunie compania aerian<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Blue Air va <span lang=\"ro-RO\">lansa</span> curse charter de pe Aeroportul Interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional „Traian Vuia” din Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara spre cinci destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii de vacan<span lang=\"ro-RO\">ță</span> din Grecia -  Creta (Heraklion), Rhodos, Zakynthos - <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia - Antalya <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Bodrum, ultima fiind operat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">în premieră. </span>Zborurile charter spre destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Creta - Heraklion vor fi operate de dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ori pe s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> - <span lang=\"ro-RO\">ț</span>n zilele de mar<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i miercuri<span lang=\"ro-RO\">. </span>Zborurile charter spre Rhodos vor <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncepe <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 17 iunie <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vor avea o frecven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ptam<span lang=\"ro-RO\">â</span>nal<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n fiecare zi de vineri. Primul zbor charter cu destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Zakynthos va avea loc pe 13 iunie <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vor avea <span lang=\"ro-RO\">tot </span>o frecven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>nal<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n fiecare zi de luni. Zborurile charter spre destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Antalya vor avea dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> frecven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e pe s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zilele de miercuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i s<span lang=\"ro-RO\">â</span>mb<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">iar cele spre </span>Bodrum vor fi operate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n fiecare zi de joi, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ncep<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd din 16 iunie.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Blue-Air.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4905\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4905\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Blue-Air.jpg\" alt=\"Blue Air\" width=\"1000\" height=\"691\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CLINCENI - 110 ani de la un record mondial</span> </span></strong></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-size: large;\">110 ani de c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd Traian Vuia a zburat cu un aparat mai greu dec<span lang=\"ro-RO\">â</span>t aerul, <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistr<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd un record mondial. <span lang=\"ro-RO\">Evenimentul a fost marcat la aeroportul din Clinceni în prezența unor personalități ale aerului dar și a numeroși spectatori care au venit aici pentru a urmări un spectacol aviatic de excepție. </span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Clinceni-Vuia.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4906\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4906\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Clinceni-Vuia.jpg\" alt=\"Clinceni Vuia\" width=\"1024\" height=\"661\" /></a></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">El a avut în centrul său un aparat de zbor identic cu cel creat de Vuia, construit de către o echipă de piloți români pe parcursul a nouă luni. ”Am folosit la demonstrații planoarele și avioanele utilizate de școală pentru antrenament și performanță. Am reușit să arătăm publicului o replică la scară reală a avionului lui Vuia, cel care a zburat cu mijloace proprii acum 110 ani” - declara </span>George Rotaru, directorul Aeroclubului Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei.<span lang=\"ro-RO\"> C</span>u ocazia evenimentului <span lang=\"ro-RO\">gazdele au organizat și o </span>tombol<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">la care premiile au constat în plimbări de agrement cu avioane ultraușoare. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TAP PORTUGAL s-a retras</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De la sfârșitul lunii martie </span>compania aeriana TAP Portugal a decis suspendarea oper<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii directe pe rela<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti – Lisabona, pentru o perioad<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de timp nedefinit<span lang=\"ro-RO\">ă</span>.<span lang=\"ro-RO\"> TAP era </span>singur<span lang=\"ro-RO\">a</span> care zb<span lang=\"ro-RO\">ura</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Portugalia. „Pentru a <span lang=\"ro-RO\">î</span>mbun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i profitabilitatea, TAP Portugal <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a reorganizat opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile prin suspendarea, din 27 martie, a unor rute mai pu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>in rentabile. Prin urmare <span lang=\"ro-RO\">am sistat </span>zborurile de la Lisabona spre Bogota/Panama, Gothenburg, Hannover, Zagreb, Budapesta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> se arat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n<span lang=\"ro-RO\">tr-un comunicat distribuit pe piața românească.</span> </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pe acest fond c</span>ompania Blue Air a anuntat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, din luna iunie, va <span lang=\"ro-RO\">începe operarea de curse</span> pe ruta Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti-Lisabona.<span lang=\"ro-RO\"> Ele vor avea o frecvență de trei zboruri pe săptămână. </span></span></span></p>','BLUE AIR - chartere spre destinatii atractive, TRANSPORTURI nr.145','','inherit','closed','closed','','4857-revision-v1','','','2016-08-20 18:51:09','2016-08-20 16:51:09','',4857,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4857-revision-v1/',0,'revision','',0),(4908,1,'2016-08-20 18:51:48','2016-08-20 16:51:48','','Travel Fodoreanu','','inherit','open','closed','','travel-fodoreanu','','','2016-08-20 18:51:48','2016-08-20 16:51:48','',4859,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Travel-Fodoreanu.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4909,1,'2016-08-20 18:51:54','2016-08-20 16:51:54','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Gheorghe Fodoreanu și compania Invitation Romania Travel au fost distinși la ultima ediție a Târgului de Turism al României de la Romexpo cu Premiul pentru promovarea țării noastre și pentru Incoming. Nominalizaarea a fost făcută de către Autoritatea Națională pentru Turism (ANT)iar diploma înmânată de Anca Nedea Pavel președintele instituției, constituie o recunoaștere a contribuției acestei personalități a travel-ului românesc privat la creșterea numărului turiștilor străini care au vizitat țara noastră. S-a născut în 1943. Este absolvent al Facultăților de Filologie (1966) respectiv de sport ICEF (1972). Ulterior a fost ghid la ONT. După 1990 Gheorghe Fodoreanu a fost unul dintre fondatorii agențiilor de turism Simpa Turism, Simpa Sport și Visit România. Dacă marea sa pasiune este turismul, el are ca hobby-uri bridge-ul, caii, jazz-ul, muzica simfonică și vânătoarea. Fără îndoială Fodoreanu ar trebui să deschidă galeria Ambasadorilor Turismului Românesc care chiar și-au dedicat viața cu profesionalism aceastei industrie. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Travel-Fodoreanu.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4908\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4908\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Travel-Fodoreanu.jpg\" alt=\"Travel Fodoreanu\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>GED CAPITAL a vândut PRESTIGE TOURS</strong> </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">F</span>ondul spaniol de investitii GED Capital, proprietarul grupului de agentii de turism Happy Tour, a v<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndut Prestige Tour catre Mustafa Kadiroglu, presedintele si proprietarul turoperatorului turc Caly<span lang=\"ro-RO\">p</span>so Tour. Investitorul a achitat datoriile firmei si operatiunile pe care aceasta le-a desfasurat anul trecut, iar in plus a mai platit doar<span lang=\"ro-RO\">...</span> 18 <span lang=\"ro-RO\">lei. </span>In 2011, cand au preluat Prestige Tours de la Mircea Vladu, spaniolii au platit mai mult de 1 mil<span lang=\"ro-RO\">ion de euro. În 2014 </span>datoriile Prestige Tour se ridicau <span lang=\"ro-RO\">l</span>a 2,7 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro.</span> Dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2013 Prestige avea 36 de angajati, numarul acestora aproape ca s-a injumatatit un an mai tarziu, ajungand la 19.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Calipso Tour, reprezentată de </span>Mustafa Kadiroglu<span lang=\"ro-RO\">,</span> este un touroperator important din Turcia, cu 10 ani de experienta in furnizarea de asistenta turistica de top pentru turisti din toate colturile lumii.<span lang=\"ro-RO\"> El face parte din grupul turc Casio Air și operează în principal vacanțe în Antalya. În acest context P</span>restige Tours International <span lang=\"ro-RO\">a anunțat lansarea în premieră pentru această vară a unui zbor direct, pentru această vară (din 18 iunie), către Antalya, </span>de pe aeroportul din Suceava.<span lang=\"ro-RO\"> El va fi realizat în parteneriat cu Blue Air și va avea plecări în fiecare sâmbătă. </span></span></span></p>','Fodoreanu: Premiu pentru Incoming, TRAVEL nr. 145','','inherit','closed','closed','','4859-revision-v1','','','2016-08-20 18:51:54','2016-08-20 16:51:54','',4859,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/08/20/4859-revision-v1/',0,'revision','',0),(4911,1,'2016-09-01 12:13:31','2016-09-01 10:13:31','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Tocmai când ne pregăteam să închidem ediția pe aprilie a revistei s-au rostogolit spre noi mai multe evenimente care par că nu mai au răbdare să aștepte până în Mai. De aceea am considerat necesară semnalarea lor pentru că, într-un mod sau altul, ele anunță aerul proaspăt al inițiativelor generațiilor următoare de... <strong>coconi turistici.</strong></span></p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_3965\" align=\"alignleft\" width=\"450\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3965\"><img class=\"wp-image-3965 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1.jpg\" alt=\"Marian Constantinescu\" width=\"450\" height=\"600\" /></a> Marian Constantinescu[/caption]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... <strong>La Afrodita Hotel &amp; Spa, Asociația Pro Turism a marcat organizarea celei de-a V-a ediții a Conferinței naționale ”Băile Herculane, mai mult decât apă - oportunități și provocări în cursa stațiunilor balneare”</strong> într-o formă inspirată. Conducerea organizației a fixat momentul prin acordarea în premieră a 6 distincții onorifice de ”Ambasador al Băilor Herculane”. Una dintre cele mi-a fost înmânată ca semn de apreciere pentru susținerea refacerii și relansării uneia dintre cele mai bogate, în istorie, stațiuni balneare din lume. Gestul ne-a impresionat mai ales că vine din partea unei asociații ce a lansat tot timpul mesaje pozitive pentru Băile Herculane.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Cover-Traveller-Magazin-145.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4862\"><img class=\"alignright wp-image-4862 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Cover-Traveller-Magazin-145-209x300.jpg\" alt=\"Cover Traveller Magazin 145\" width=\"209\" height=\"300\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... ”Taste Ambasadors”, un expo-show de gastronomie a pornit la drum în regia unei reviste de specialitate (HRB Trends) și a Asociației Bucătarilor și Cofetarilor Profesioniști chiar în inima Bucureștiului. 14 actori, maeștri în arta culinară, sau chefi cum sunt apelați azi, au derulat un proiect la care visează de mult timp Joseph Hadad. Demonstrațiile susținute la hotelul Radisson Blu, în fața a peste 150 de specialiști au dovedit că avem șanse de succes să aducem la București stele Michelin. Un alt vis al lui Hadad și al colegilor săi. </span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">... Un desant alcătuit din reprezentanți ai unor firme de asigurări și agenții de turism rusești se învârte în stațiuni balneare (Felix, Sovata, Praid, Covasna, Govora etc) din România pentru a se edifica asupra oportunităților de a trimite turiști la noi în țară. Partenerii ANT sunt și sponsori de unde se vede treaba că mediul de afaceri din turism se poate grupa rapid acolo unde este vorba, clar și citeț, de făcut bani. Se mai vede că după 27 de ani redescoperim că Rusia, o țară vecină cu noi, este unul dintre marii emițători de turiști din lume - locul 5 -, și a devenit a 3-a </span>țară la nivel mondial, dupa India și China, în ceea ce privește dinamica sectorului de “outgoing”.<span lang=\"ro-RO\"> Ne-am trezit? Dar va dura?</span>\r\n</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU</span></p>\r\n&nbsp;\r\n\r\n&nbsp;','Intre timp..., EDITORIAL nr. 145','','inherit','closed','closed','','4842-revision-v1','','','2016-09-01 12:13:31','2016-09-01 10:13:31','',4842,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/01/4842-revision-v1/',0,'revision','',0),(4912,1,'2016-09-01 12:14:36','2016-09-01 10:14:36','<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un complex care dorește să se repoziționeze repornește la drum aliindu-se cu Best Western Plus. Hilton Worldwide anunță că va deschide stagiunea din 2017 cu ”opera” </span>Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\">. Industria turistică îi are și pe investitorii români de la Bacolux care încep să culeagă aplauzele și implicit banii după o muncă susținută, de patru ani, la Băile Herculane. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2017 - PRIMUL HILTON GARDEN INN</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4887\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4887\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Hilton-garden-Bucuresti.jpg\" alt=\"Hotel Hilton garden Bucuresti\" width=\"760\" height=\"503\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Conducerea lanțului </span>Hilton Worldwide<span lang=\"ro-RO\"> a anunțat că primul </span>Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\"> din România se va deschide, în 2017, într- o clădire monument istoric de pe Strada Doamnei din zona Centrului Vechi din București. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Hotelul ce va activa la un standard de </span>4 stele, va <span lang=\"ro-RO\">pune la dispoziția turiștilor </span> 201 camere<span lang=\"ro-RO\">. El va</span> fi deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma unui acord de franciz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu firma SC Apex Alliance 1 S.R.L<span lang=\"ro-RO\">. </span>Essam Abouda, vicepre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte de opera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni pe Europa de Est, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia<span lang=\"ro-RO\"> al</span> Hilton Worldwide, a declarat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> lan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul hotelier inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ioneaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> deschid<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">noi </span>unit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i <span lang=\"ro-RO\">în țara noastră: </span>\"Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia, la fel ca Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Turcia, este o pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n plin<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regiunea pe care o coordonez, cu un poten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ial tot mai mare pentru brandurile <span lang=\"ro-RO\">noastre</span>. Inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ion<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ne extindem prezen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a pe piata local<span lang=\"ro-RO\">ă cu</span> alte <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri.\" Hilton Garden Inn<span lang=\"ro-RO\"> este unul dintre brandurile hoteliere deținute în portofoliu de Hilton Worldwide, ce operează la nivel global peste 4.600 de hoteluri. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">AFRODITA - cel mai apreciat hotel</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4888\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4888\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-Afrodita-113.jpg\" alt=\"Hotel Afrodita 113\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Portalul de rezervări online HotelGuru.ro (ce listează circa</span></span> 1.800 de unități de cazare din România, din totalul celor 145.000 din Europa<span lang=\"ro-RO\">), </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">a dat publicității un studiu în care sunt clasificate cele mai apreciate unitățile de cazare din România, în 2015. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hoteluri-herculane-33.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4890\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4890\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hoteluri-herculane-33.jpg\" alt=\"Hoteluri herculane 33\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">În cadrul acestuia au votat peste 2.400 de persoane care au testat servici în hotelurile recomandate. Printre tendințele pieței turistice naționale au fost consemnate și următoarele aspecte: </span></span><span style=\"color: #000000;\">Rom</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nii au apreciat </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n primul r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd zona SPA, confortul </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i preparatele culinare servite la restaurantele hotelurilor. Ospitalitatea personalului, aspectul camerelor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i localizarea au contat mai pu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">in </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n alegerea unit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ăț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ii de cazare preferate. </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cei mai mulți dintre cei chestionați au declarat că preferă să-și </span>petreac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> zilele de concediu <span lang=\"ro-RO\">î</span>n resorturile din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea balneo-climateric<span lang=\"ro-RO\">ă</span> B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, unde se pot relaxa la SPA <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i beneficiaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de tratamente termale. Cea mai apreciat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">unitate</span> a fost Afrodita Resort &amp; SPA<span lang=\"ro-RO\">, pentru care au votat </span>6,3% dintre responden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. <span lang=\"ro-RO\">Hotelul</span> clasificat la 3 stele,<span lang=\"ro-RO\"> deține pe 10 etaje 220 de camere. El oferă</span> 2 restaurante cu preparate tradi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>ne<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cu specific interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional, centru SPA cu piscin<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, saun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cad<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de hidromasaj, centru fitness <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">zonă</span> de joaca pentru copii.<span lang=\"ro-RO\"> Hotelul face parte din lanțul Bacolux deținut de către de un grup de investitori din Craiova. Proiectul de renovare a fost premiat în 2014 la </span>Gala Turismului Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc<span lang=\"ro-RO\">.</span> Printre <span lang=\"ro-RO\">complexele </span>nominalizate<span lang=\"ro-RO\"> în același studiu de către site-ul HotelGuru.ro</span> se num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Hotel Szeifert<span lang=\"ro-RO\"> (</span>3 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Sovata, Club Vila Bran<span lang=\"ro-RO\"> (</span>3 stele<span lang=\"ro-RO\">) din Bran</span>, Hotel Alpin <span lang=\"ro-RO\">(</span>4 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov<span lang=\"ro-RO\"> respectiv</span> Danubius Health Spa Resort<span lang=\"ro-RO\"> (</span>4 stele<span lang=\"ro-RO\">)</span> din Sovata.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-afrodita30.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4891\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4891\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Hotel-afrodita30.jpg\" alt=\"Hotel afrodita30\" width=\"2048\" height=\"1536\" /></a></p>\r\n<p lang=\"en-US\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">2 NOUTĂȚI LA BEST WESTERN</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lanțul Best Western care operează pe piața românească 12 unități a lansat în Capitală a doua unitate Best Western Plus (după hotelul Mari Vila). </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Best Western Plus Expocenter este un hotel de 4 stele, amplasat în nordul Capitalei, la numai 12 kilometri de Aeroportul Internațional Henri Coanda și se invecinează cu: Centrul de Expozitii Romexpo, World Trade Center și Parcul Herastrău. Hotelul oferă clienților: 87 de camere (standard, superior, suite, comfort suite), 3 săli de conferință și 2 săli de evenimente elegante, moderne și multifuncționale, împreună cu servicii premium, pentru a face din orice eveniment organizat un succes. ”Restaurantele noastre vă invită la o călătorie culinară, de la preparatele românești din restaurantul Hora, până la rafinamentul bucătăriei internaționale de la Cosmopolitan, totul acompaniat de muzica live. În principal de adresăm segmentului de business dar suntem deschiși la toate tendințele pieței” - ne-a precizat Bianca Sipu<span lang=\"ro-RO\">, reprezentantul Best Western Plus Expocenter. </span>\r\nPe același segment de brand a fost anunțată o investiție ce merită reținută. Proprietarul Best Western Stil<span lang=\"ro-RO\"> din București, compania Paralela 45</span> va investi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an 250.000 de euro pentru modernizarea hot<span lang=\"ro-RO\">elului ce oferă 30 de camere</span>. Pozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n zona de nord a Capitalei, hotelul de 4 stele a fost cump<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2007 <span lang=\"ro-RO\">cu echivalentul sumei de </span>3,5 milioane euro. Alin Burcea<span lang=\"ro-RO\">, proprietarul grupului de turism, consideră că ”</span>renovarea capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a hotelului,<span lang=\"ro-RO\"> e necesară</span> pentru a pune la dispozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia oaspe<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor utilit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i de ultim<span lang=\"ro-RO\">ă</span> genera<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie pentru toate tipurile de activit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i. Anul acesta <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi doresc s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fie constructiv <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i productiv pentru turismul rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc. Paralela 45 reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>e<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aduc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti de leisure <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vara<span lang=\"ro-RO\">. Țintesc de asemenea să atrag cât</span> mai mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti de business <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i vreau ca o parte dintre ei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se bucure de cele mai <span lang=\"ro-RO\">moderne și confortabile condiții oferite de hotelul Stil</span>.<span lang=\"ro-RO\">”</span>\r\n<span lang=\"ro-RO\"> În portofoliul unuia dintre cele mai mari lanțuri hoteliere din lume - Best Western International Inc. -, figurează peste </span>4.000 de hoteluri ce activează în peste 100 de țări.</span></span></p>\r\n&nbsp;\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4046\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4046\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" alt=\"fivestar-hospitality\" width=\"500\" height=\"87\" /></a></span></span>','Hotelurile - Scrisori ce asteaptă sa fie deschise !, INDUSTRIE HOTELIERA nr. 145','','inherit','closed','closed','','4851-revision-v1','','','2016-09-01 12:14:36','2016-09-01 10:14:36','',4851,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/01/4851-revision-v1/',0,'revision','',0),(4914,1,'2016-09-01 12:17:06','2016-09-01 10:17:06','<strong>CLAUDIA ȚAPARDEL: ”Destination Europe” este o pălărie șic pentru promovarea unui brand turistic comun !”</strong>\r\n\r\nEuroparlamentar român din vara anului 2014. Parte din Grupul Socialiștilor și Democraților (S&amp;D). O tînără de 30 de ani, ambițioasă. Raportor pe 5 proiecte și peste 180 de rapoarte și amendamente depuse. Nominalizată MEP Awards 2016, la categoria Turism, de către The Parliament Magazine. Copreședinta Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European și Patrimoniu Cultural pentru a cărui înființare a militat în această legislatură.\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4894\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4894\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg\" alt=\"Claudia Tapardel europarlamentar1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n\r\n- Considerați că industria turistică românească ar trebui să beneficieze de un tratament economic mai favorabil din partea actualului Guvern. În acest sens ați adresat o Scrisoare deschisă premierului, Guvernului României prin care solicitați reînființarea Ministerului Turismului ca instituție de sine stătătoare. Inițiativa e susținută de o parte dintre cele mai importante organizații și asociații profesionale ori patronale, printre care și Clubul Presei de Turism, reprezentantul FIJET în România! Aveți și un plan de rezervă - eventual un Minister al Turismului și Culturii?\r\n\r\n[caption id=\"attachment_4895\" align=\"alignnone\" width=\"1538\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4895\"><img class=\"size-full wp-image-4895\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg\" alt=\"A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?\" width=\"1538\" height=\"1024\" /></a> A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe\'s competitiveness and growth ?[/caption]\r\n\r\n- Claudia Țapardel: În primul rând vă mulțumesc foarte mult pentru sprijin, dumneavoastră și colegilor din FIJET România care au acceptat să dea un semnal puternic Guvernului pentru susținerea turismului românesc. Primul pas l-am făcut împreună și asta este cel mai important. Asociațiile patronale din turism au reacționat, s-au unit și scrisoarea reprezintă o colecție a dorințelor care vin în mod natural din această parte a industriei. Ministerul Turismului este foarte important și cerut de toți oamenii din domeniu. Eu nu voi renunța la reprezentarea corectă a acestui sector în relația cu Guvernul și voi continua să cer tratarea corectă a potențialului turistic al României, inclusiv printr-un buget mai sănătos. Pasul următor este să continuăm seria de solicitări și presiunea. Cred foarte mult că un Pact pentru Turism care să cuprindă inclusiv un Minister al Turismului este necesar pentru perioada următoare. Ministerul Turismului și Culturii este o idee interesantă pe care vă spun sincer că nu am luat-o în calcul, dar vă promit că mă voi gândi și la această posibilitate.\r\n\r\n- Conform Institutului Național de Statistică turismul contribuie la PIB-ul României cu aproximativ 1,8%. În același timp organisme europene ce desfășoară activități similare (Eurostat, Eurobarometru), evaluează procentul la circa 5%? Unde apare diferența?\r\n\r\n- Cea mai mare problemă este că nu avem o raportare unitară în UE în ceea ce privește turismul. Diferența dintre raportări provine din metodologie. Una este contribuția directă a unităților de primire turistică și cu totul alta este contribuția indirectă (în sectorul transporturilor, HORECA, divertisment, etc). Turismul este un sector complex care poate să crească foarte mult o comunitate în integralitatea sa. Cifrele Comisiei dar și de la WTTC sunt foarte clare: turismul contribuie direct și indirect la PIB-ul european în proporție de 10%. Este o piață în creștere atât în Europa dar mai ales în România! Nu uitați că în 2015 suntem pe locul 1 în UE în ceea ce privește creșterea numărului de înnoptări 18%. Am tot vorbit de potențial, de ce putem face, de unde putem ajunge, iată că acum cifrele ne dau dreptate și când spunem că turism românesc are potențial nu avem pur și simplu un discurs triumfalist ci dovezi clare că așa este!\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4913\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4913\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-2.jpg\" alt=\"Claudia-Tapardel-2\" width=\"512\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n- La o recentă Conferință la Nivel Înalt, organizată de Comisia Europeană ce a avut ca subiect “Atragerea de investiții în turism”, subliniați importanța acestui proces pentru reducerea șomajului, crearea de noi locuri de muncă bine plătite dar și pentru susținerea unor cariere de succes în acest sector? Și-ar putea calibra, regla România o parte din politicile economice în această direcție ?\r\n\r\n- Eu sper că da. Conferința la care faceți referire a fost cea mai importantă din acest an pentru că în sfârșit avem semnale bune că din partea Comisiei Europene va exista mai mult sprijin pentru turism. România nu a stat pe loc până acum. Reducerea TVA pentru servicii de turism all-inclusive a fost unul dintre mesajele de încredere din partea Guvernului de atunci și o politică bine setată la nevoile pieței. Da, eu îmi doresc foarte mult să continuăm să investim în pregătirea tinerilor pentru sectorul turismului, să oferim facilități investitorilor care vin cu bani în acest sector și creează locuri de muncă. Din nou, Pactul pentru Turism poate fi o soluție integratoare care să spună clar de ce avem nevoie!\r\n\r\n- Apropo! Într-o scrisoare deschisă adresată președintelui Comisiei Europene Jean-Claude Juncker, alături de europarlamentari din toate grupurile politice, de Secretarul General al OMT Taleb Rifai și împreună cu peste 70 de asociații și organizații turistice din toată Europa, militați pentru organizarea în 2018 a unui An European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Ce ar avea de câștigat europenii dar și românii de pe urma acestui mega-eveniment?\r\n\r\n- Când am fost aleasă la conducerea Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European am ridicat această problemă. Răspunsul la unison a fost DA! Gândiți-vă că în toată Europa și în România vom avea ocazia să ne promovăm valorile turistice, naturale și culturale. Gândiți-vă că alături de Comisia Europeană care trebuie să organizeze cu buget această acțiune, vom reuși să formăm un brand european de turism mai puternic, mai bine legat. Comunitățile cu potențial turistic din România ar putea atrage atenția investitorilor prin evenimente dedicate promovării turistice în cadrul Anului European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Din 1990 nu a mai fost organizat un astfel de an. Eu am mare încredere în potențialul unei acțiuni atât de mari pentru turism!\r\n\r\n- Pentru promovarea inițiativelor aveți nevoie mai ales de sprijinul presei de turism. Cât de diferit este modul de lucru, de informare și colaborare de la Bruxelles în comparație cu cel de la București?\r\n\r\n- Presa de turism din România este specială. Sunteți cel mai pasionat grup pe care l-am întâlnit în acest domeniu și vă spun sincer că apreciez în mod deosebit ce faceți pentru promovarea turistică a României, în țară și în străinătate. Este dificil pentru presa din România să fie prezentă la toate evenimentele pe care le organizez în turism și nu numai. Aici remarc o diferență, presa din Bruxelles, presa de specialitate este interesată de aceste evenimente, rostogolește mesajele pe care atât eu cât și colegii mei le transmitem în aceste întâlniri. Altfel nu aș vrea să creadă cineva că este o diferență de profesionalism între cele două. Interesul presei de specialitate, europene este într-adevăr mai ridicat pentru subiecte de nișă, în timp ce o parte mare a presei românești urmărește senzaționalul.\r\n\r\n- Ne preocupă foarte mult promovarea României în spațiul european și internațional. La ce resurse încă nevalorificate poate apela țara noastră pentru a se poziționa mult mai puternic pe piața turistică?\r\n\r\n- Sunt atât de multe. Am organizat la Bruxelles un eveniment foarte frumos Green and Blue Tourism, ocazie cu care am promovat Delta Dunării și Litoralul românesc. Încep de aici. Delta nu este valorificată la justa valoare. Suntem încă la început acolo. Litoralul, mai ales în Sud are nevoie de investiții masive și poate concura cu cele mai atractive locuri de același tip din Europa, cel puțin 3 luni pe an.\r\nTurismul balnear din România nu ajunge la 5% din potențialul pe care îl are. Studiile spun că 33% din apele termale și minerale din Europa sunt, unde credeți? În România! Cu toate acestea avem stațiuni montane sărăcite, lăsate într-o stare incredibilă. Pe de altă parte în România sunt și investiții mamut, cum este complexul de lângă București, bazate exclusiv pe potențialul termal. Deci lucrurile se mișcă.\r\nAlte zone care ar putea crește în perioada următoare ar fi pe turismul medical, de frumusețe, avem la Constanța spre exemplu o afacere de familie care stârnește invidia multor companii internaționale, Careless Beauty, care se laudă cu produse și servicii de îngrijire a tenului foarte căutate.\r\n\r\n- Europa este prima putere mondială în sectorul turistic. Ea se promovează prin branduri naționale. Sunteți unul dintre susținătorii necesității promovării unui brand turistic, o ”pălărie comună” ce se numește „Destination Europe”. Prin ce resurse financiare va fi susținută această campanie în 2016?\r\n\r\n- Bugetul pe 2016 este îmbogățit cu acest proiect pilot pe care l-am propus anul trecut. Suma este de jumătate de milion de euro. Am încredere că proiectul pilot va fi un succes și atunci, anual, vom avea un capitol bugetar dedicat promovării brandului turistic european la care și România să fie conectată.\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Interviu cu Claudia Tapardel, INTERVIU nr.145','','inherit','closed','closed','','4853-revision-v1','','','2016-09-01 12:17:06','2016-09-01 10:17:06','',4853,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/01/4853-revision-v1/',0,'revision','',0),(4917,1,'2016-09-05 11:29:00','2016-09-05 09:29:00','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Cel puțin cinci ani mai trebuiesc acestei stațiuni să-și închidă rănile arhitectonice și să înceapă să miroasă a parfum... imperial. Pronosticul nostru este însă strâns legat de modul în care vor conlucra în viitorul apropiat administrația locală cu cea centrală iar ambele cu mediul de afaceri din această stațiune și zonă.\r\n</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Deocamdată primarul și principalul investitor din Băile Herculane dau declarații pe la organismele de control. Toate acestea nu vor putea să rezolve însă ruptura istorică dintre interesele politice și cele economice. După un progres susținut de programe și fonduri Regio investițiile par a se fi blocat exact acolo de unde s-ar fi putut vedea cu</span>m<span lang=\"ro-RO\"> va renaște în scurt timp Băile Herculane. Spuneam la cea de-a V-ea ediție a Simpozionului ”Băile Herculane - mai mult decât apă”, organizat la jumătatea lunii aprilie de către</span> Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Pro Turism Herculane <span lang=\"ro-RO\">la complexul </span>Afrodita Resort &amp; Spa <span lang=\"ro-RO\"> -, că istoria poate stimula investitorii dar dacă moștenirea istorică este uriașă și copleșitoare, ea poate sufoca și demobiliza orice grup de afaceri. Dacă nu e susținut de instituțiile statului. Băile Herculane este oglinda cea mai fidelă a acestui proces ratat. Deocamdată. </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Vine o generație interactivă</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Asta nu înseamnă că oamenii cu spirit tânăr și cu inițiativă dorm în tranșee. În urmă cu cinci ani Asociația Pro Natura, susținută consistent de cel mai activ investitor din Băile Herculane - am numit aici grupul Bacolux din Craiova, </span>a ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iat o campaniei civic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru dezvoltarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i redresarea imaginii sale. <span lang=\"ro-RO\">P</span>e parcursul celor cinci evenimente, au participat speciali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti din turism, medicin<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, din mediul economic dar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i autorit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i, cu scopul de a aduce în aten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia public<span lang=\"ro-RO\">ă</span> poten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ialul sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni<span lang=\"ro-RO\">i</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a factorilor s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i naturali. Conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional<span lang=\"ro-RO\">ă</span> „B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, mai mult decât ap<span lang=\"ro-RO\">ă</span> – Oportunit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i provoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri în cursa sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor balneare” a abordat subiecte strâns legate de necesitatea investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iilor în sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile balneare, strategiile specifice dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii economice, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i necesitatea unei promov<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri corespunz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>toare. \"Ministrul Economiei, Costin Borc, a prezentat, în urm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> luni, în <span lang=\"ro-RO\">ș</span>edin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a de guvern un program pentru relansarea turismului balnear din România. Ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune pe care noi <span lang=\"ro-RO\">o așteptăm de</span> ani buni. <span lang=\"ro-RO\">S</span>e discut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i se ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ioneaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> în sprijinul sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor balneare, ceea ce ne face s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sim<span lang=\"ro-RO\">ț</span>im c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> tot efortul nostru de a reînvia sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane are un suport din partea Guvernului. Ne-am propus s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> venim în întâmpinarea proiectul pilot <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> abord<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m, împreun<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu al<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i din diverse domenii conexe turismului balnear, subiecte în urma c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rora s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> putem avea o imagine de ansamblu a tot ceea ce implic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un astfel de proiect na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional. În acela<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i timp, profit<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m de participarea unui num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r mare de invita<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i prezent<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m o parte important<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a bog<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>iilor pe care le de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea\"<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Marinela Badea, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Pro Turism Herculane.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Șase ambasadori ai promovării</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\">A<span lang=\"ro-RO\"> cincea</span> edi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie a Conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ei Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale „B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, mai mult decât ap<span lang=\"ro-RO\">ă</span>” a fost una interactiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cu participare din rândul speciali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor în turism, reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i ai Autorit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale de Turism (ANT) <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a jurnali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor specializa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i în acest domeniu<span lang=\"ro-RO\">, dar și o echipă de travel agenți și jurnaliști din Republica Moldova</span>.<span lang=\"ro-RO\"> În total 150 de participanți.</span> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Că există un spirit efervescent, în continuă mișcare, o dovedește și cea mai mare supriză care a avut loc la sfârșitul Conferinței Naționale. Asociația </span> de Pro Turism Herculane a<span lang=\"ro-RO\"> anunțat</span> decerna<span lang=\"ro-RO\">rea</span> primel<span lang=\"ro-RO\">or distincții de A</span>mbasadori ai B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>il<span lang=\"ro-RO\">or</span> Herculane<span lang=\"ro-RO\"> pentru contribuția deosebită la dezvoltarea și revitalizarea imaginii stațiunii</span>.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ambasadorii-Baile-Herculane-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4988\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4988\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ambasadorii-Baile-Herculane-1.jpg\" alt=\"\" width=\"677\" height=\"458\" /></a>\r\n<span lang=\"ro-RO\">Ele au revenit (</span>de la st<span lang=\"ro-RO\">â</span>nga la dreapta<span lang=\"ro-RO\">) unor personalități din lumea presei de specialitate și a turismului</span>: Petre Dordea de la InfoTravelRomania.ro, Florin Arjocu blogger <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ghid de turism, Marian Constantinescu <span lang=\"ro-RO\">scriitor de turism și editorul revistei </span>Traveller Magazin, Traian B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dulescu<span lang=\"ro-RO\">, specialist în comunicare</span> la Innovation Travel, George Vasiliu<span lang=\"ro-RO\">,</span> blogger <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ghid de turism <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Ana-Maria G<span lang=\"ro-RO\">â</span>lc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>-Amzulescu<span lang=\"ro-RO\">, președinte de onoare al Asociației, editoare a</span> #loveherculane.<span lang=\"ro-RO\"> S-ar putea ca despre unii dintre ei să știți mai puține. Nu sunt milionari în euro, dar devotamentul, demersurile, implicarea creativă, valorează profesional peste o posibilă evaluare financiară.\r\n</span></span>\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"4990,4991,4992,4993,4994,4995,4996,4997\"]\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bacolux - lupta în care toți câștigăm</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Unde se strâng mulți oameni de calitate puterea crește. La asta s-au gândit, cu siguranță și cei doi directori-frați Marius și Florin Bazavan, care conduc hotelurile Afrodita și Diana din Băile Herculane, reprezentanții companiei Bacolux. Cu toate dificultățile pe care trebuie să le depășească în lupta cu administrația locală (chiar de ce trebuie să existe această ostilitate permanentă cînd aproape peste tot se vorbește sus și tare de parteneriatul public-privat ?), ei cred că modernizarea infrastructurii stațiunii se va încheia foarte curând. Cu condiția să nu fie arestați și viitorii primari.</span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Bref. Organizatorii și-au propus, </span>în urma acestui eveniment, s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ordoneze </span> <span lang=\"ro-RO\">un set de idei viabile menite să contribuie la </span>revitalizarea turismului balnear. \"În aprilie 2014, o echipa destul de mic<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, format<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din oameni care cred în valoarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i bog<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>iile sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii, pleca pe un drum care avea o singur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie, aceea de a ajunge în punctul în care sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane revine la str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lucirea de alt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, iar resursele naturale devin atrac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia principal<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. În tot acest timp, oameni din diverse domenii ni s-au al<span lang=\"ro-RO\">ă</span>turat, au pus um<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul la activitatea asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei, iar rezultatele s-au v<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zut. Suntem mândri de tot ceea ce am reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>it s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> realiz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m, <span lang=\"ro-RO\">dar suntem conștienți că ne aflăm doar la </span>început de drum.\"<span lang=\"ro-RO\"> - sublinia </span>Laura P<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tru, PR Event<span lang=\"ro-RO\"> Pro Turism.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Suveniruri de la Traian și Andersen</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\">Edi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia din acest a conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ei a inclus un infotrip care a vizat atrac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile naturale ale <span lang=\"ro-RO\">î</span>mpejurimilor sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii<span lang=\"ro-RO\"> (Morile de apă de la Rudărie (Comuna Eftimie Murgu), Cascada Bigăr, Șapte cătune din Munții Cernei, respectiv un tur al stațiunii</span>. Implicarea Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">a</span> Pro Turism Herculane <span lang=\"ro-RO\">îș</span>i propune identificarea celor mai eficiente metode de dezvoltare a zonei, promovarea valorilor locale, dezvoltarea de programe noi atât pe partea de turism cât <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pe segmentul de s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tate, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i promovarea sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i constant<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la nivel na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional.</span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În timpul vizitării stațiunii participanții au aflat, printre altele că Bă</span>ile Herculane <span lang=\"ro-RO\">era renumită în toată lumea, dar, </span>din p<span lang=\"ro-RO\">ă</span>cate, epoca glorioas<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de alt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a apus. Str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lucirea aristocra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei europene s-a stins, an de an, îns<span lang=\"ro-RO\">ă</span> au r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>mas superbele cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>diri istorice, una dintre acestea fiind cazinoul din B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane<span lang=\"ro-RO\">. Aici, </span>la începutul anilor 1900<span lang=\"ro-RO\">,</span> a fost compus un vals dedicat sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii de pe Cerna <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i care a ajuns s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fie cântat pe mai multe meridiane.<span lang=\"ro-RO\"> C</span>elebrul vals \'Suvenir de Hercules Bath\'<span lang=\"ro-RO\">, a fost compus chiar </span>în salonul de cur<span lang=\"ro-RO\">ă. Orașul păstrează o serie de clădiri emblematice care se află în diverse stadii de deteriorare, conservare sau restaurare. Cazinoul cu coloane a fost c</span>onstruit între anii 1862<span lang=\"ro-RO\">-</span>1864 în stil baroc austriac, sub îndrumarea arhitectului Wilhelm von Doderer<span lang=\"ro-RO\">. Clă</span>direa cazinoului a cuprins o sal<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de spectacole, un restaurant <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i bazarul cu 14 bol<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 12 ferestre. La etaj se afla \'Sala de Argint\', unde <span lang=\"ro-RO\">bogații vremii și capete veneau și pentru</span> rulet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ori</span> alte jocuri de noroc. Pe terasa Cazinoului se organizau baluri <span lang=\"ro-RO\">colorate cu celebrele</span> valsuri<span lang=\"ro-RO\"> austriece.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">Renumita sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune este atestat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> documentar din anul 153 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i î<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i trage numele de la Hercules, care era protectorul familiei romane a împ<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ratului Ulpius Traianus<span lang=\"ro-RO\">.</span> Inspira<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i de frumuse<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ea locurilor <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de pove<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tile acestor meleaguri, mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i poe<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i scriitori <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-au dedicat crea<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile acestei sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, printre care Cristian Andersen, Vasile Alecsandri, George Co<span lang=\"ro-RO\">ș</span>buc, Al. Petofi, Liviu Rebreanu, Nicolae Iorga, N. Xenopol, M. Sadoveanu, I. Minulescu, I. Slavici, Lucian Blaga <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i al<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Baile Herculane - Istoria salveaza prezentul, BALNEOTURISM nr. 146','','publish','open','open','','baile-herculane-istoria-salveaza-prezentul-balneoturism-nr-146','','','2016-09-05 11:47:19','2016-09-05 09:47:19','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4917',0,'post','',0),(4918,1,'2016-09-05 09:59:00','2016-09-05 07:59:00','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Cel puțin cinci ani mai trebuiesc acestei stațiuni să-și închidă rănile arhitectonice și să înceapă să miroasă a parfum... imperial. Pronosticul nostru este însă strâns legat de modul în care vor conlucra în viitorul apropiat administrația locală cu cea centrală iar ambele cu mediul de afaceri din această stațiune și zonă. </span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Deocamdată primarul și principalul investitor din Băile Herculane dau declarații pe la organismele de control. Toate acestea nu vor putea să rezolve însă ruptura istorică dintre interesele politice și cele economice. După un progres susținut de programe și fonduri Regio investițiile par a se fi blocat exact acolo de unde s-ar fi putut vedea cu</span>m<span lang=\"ro-RO\"> va renaște în scurt timp Băile Herculane. Spuneam la cea de-a V-ea ediție a Simpozionului ”Băile Herculane - mai mult decât apă”, organizat la jumătatea lunii aprilie de către</span> Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Pro Turism Herculane <span lang=\"ro-RO\">la complexul </span>Afrodita Resort &amp; Spa <span lang=\"ro-RO\"> -, că istoria poate stimula investitorii dar dacă moștenirea istorică este uriașă și copleșitoare, ea poate sufoca și demobiliza orice grup de afaceri. Dacă nu e susținut de instituțiile statului. Băile Herculane este oglinda cea mai fidelă a acestui proces ratat. Deocamdată. </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Vine o generație interactivă</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Asta nu înseamnă că oamenii cu spirit tânăr și cu inițiativă dorm în tranșee. În urmă cu cinci ani Asociația Pro Natura, susținută consistent de cel mai activ investitor din Băile Herculane - am numit aici grupul Bacolux din Craiova, </span>a ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iat o campaniei civic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru dezvoltarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i redresarea imaginii sale. <span lang=\"ro-RO\">P</span>e parcursul celor cinci evenimente, au participat speciali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti din turism, medicin<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, din mediul economic dar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i autorit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i, cu scopul de a aduce în aten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia public<span lang=\"ro-RO\">ă</span> poten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ialul sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni<span lang=\"ro-RO\">i</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a factorilor s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i naturali. Conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional<span lang=\"ro-RO\">ă</span> „B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, mai mult decât ap<span lang=\"ro-RO\">ă</span> – Oportunit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i provoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri în cursa sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor balneare” a abordat subiecte strâns legate de necesitatea investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iilor în sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile balneare, strategiile specifice dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii economice, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i necesitatea unei promov<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri corespunz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>toare. \"Ministrul Economiei, Costin Borc, a prezentat, în urm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> luni, în <span lang=\"ro-RO\">ș</span>edin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a de guvern un program pentru relansarea turismului balnear din România. Ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune pe care noi <span lang=\"ro-RO\">o așteptăm de</span> ani buni. <span lang=\"ro-RO\">S</span>e discut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i se ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ioneaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> în sprijinul sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor balneare, ceea ce ne face s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sim<span lang=\"ro-RO\">ț</span>im c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> tot efortul nostru de a reînvia sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane are un suport din partea Guvernului. Ne-am propus s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> venim în întâmpinarea proiectul pilot <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> abord<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m, împreun<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu al<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i din diverse domenii conexe turismului balnear, subiecte în urma c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rora s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> putem avea o imagine de ansamblu a tot ceea ce implic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un astfel de proiect na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional. În acela<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i timp, profit<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m de participarea unui num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r mare de invita<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i prezent<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m o parte important<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a bog<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>iilor pe care le de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea\"<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Marinela Badea, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Pro Turism Herculane.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Șase ambasadori ai promovării</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\">A<span lang=\"ro-RO\"> cincea</span> edi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie a Conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ei Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale „B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane, mai mult decât ap<span lang=\"ro-RO\">ă</span>” a fost una interactiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, cu participare din rândul speciali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor în turism, reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i ai Autorit<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ii Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionale de Turism (ANT) <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a jurnali<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor specializa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i în acest domeniu<span lang=\"ro-RO\">, dar și o echipă de travel agenți și jurnaliști din Republica Moldova</span>.<span lang=\"ro-RO\"> În total 150 de participanți.</span> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Că există un spirit efervescent, în continuă mișcare, o dovedește și cea mai mare supriză care a avut loc la sfârșitul Conferinței Naționale. Asociația </span> de Pro Turism Herculane a<span lang=\"ro-RO\"> anunțat</span> decerna<span lang=\"ro-RO\">rea</span> primel<span lang=\"ro-RO\">or distincții de A</span>mbasadori ai B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>il<span lang=\"ro-RO\">or</span> Herculane<span lang=\"ro-RO\"> pentru contribuția deosebită la dezvoltarea și revitalizarea imaginii stațiunii</span>. <span lang=\"ro-RO\">Ele au revenit (</span>de la st<span lang=\"ro-RO\">â</span>nga la dreapta<span lang=\"ro-RO\">) unor personalități din lumea presei de specialitate și a turismului</span>: Petre Dordea de la InfoTravelRomania.ro, Florin Arjocu blogger <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ghid de turism, Marian Constantinescu <span lang=\"ro-RO\">scriitor de turism și editorul revistei </span>Traveller Magazin, Traian B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dulescu<span lang=\"ro-RO\">, specialist în comunicare</span> la Innovation Travel, George Vasiliu<span lang=\"ro-RO\">,</span> blogger <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ghid de turism <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Ana-Maria G<span lang=\"ro-RO\">â</span>lc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>-Amzulescu<span lang=\"ro-RO\">, președinte de onoare al Asociației, editoare a</span> #loveherculane.<span lang=\"ro-RO\"> S-ar putea ca despre unii dintre ei să știți mai puține. Nu sunt milionari în euro, dar devotamentul, demersurile, implicarea creativă, valorează profesional peste o posibilă evaluare financiară. </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bacolux - lupta în care toți câștigăm</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Unde se strâng mulți oameni de calitate puterea crește. La asta s-au gândit, cu siguranță și cei doi directori-frați Marius și Florin Bazavan, care conduc hotelurile Afrodita și Diana din Băile Herculane, reprezentanții companiei Bacolux. Cu toate dificultățile pe care trebuie să le depășească în lupta cu administrația locală (chiar de ce trebuie să existe această ostilitate permanentă cînd aproape peste tot se vorbește sus și tare de parteneriatul public-privat ?), ei cred că modernizarea infrastructurii stațiunii se va încheia foarte curând. Cu condiția să nu fie arestați și viitorii primari.</span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Bref. Organizatorii și-au propus, </span>în urma acestui eveniment, s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ordoneze </span> <span lang=\"ro-RO\">un set de idei viabile menite să contribuie la </span>revitalizarea turismului balnear. \"În aprilie 2014, o echipa destul de mic<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, format<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din oameni care cred în valoarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i bog<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>iile sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii, pleca pe un drum care avea o singur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie, aceea de a ajunge în punctul în care sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane revine la str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lucirea de alt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, iar resursele naturale devin atrac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia principal<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. În tot acest timp, oameni din diverse domenii ni s-au al<span lang=\"ro-RO\">ă</span>turat, au pus um<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul la activitatea asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei, iar rezultatele s-au v<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zut. Suntem mândri de tot ceea ce am reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>it s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> realiz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m, <span lang=\"ro-RO\">dar suntem conștienți că ne aflăm doar la </span>început de drum.\"<span lang=\"ro-RO\"> - sublinia </span>Laura P<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tru, PR Event<span lang=\"ro-RO\"> Pro Turism.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Suveniruri de la Traian și Andersen</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\">Edi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia din acest a conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ei a inclus un infotrip care a vizat atrac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile naturale ale <span lang=\"ro-RO\">î</span>mpejurimilor sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii<span lang=\"ro-RO\"> (Morile de apă de la Rudărie (Comuna Eftimie Murgu), Cascada Bigăr, Șapte cătune din Munții Cernei, respectiv un tur al stațiunii</span>. Implicarea Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">a</span> Pro Turism Herculane <span lang=\"ro-RO\">îș</span>i propune identificarea celor mai eficiente metode de dezvoltare a zonei, promovarea valorilor locale, dezvoltarea de programe noi atât pe partea de turism cât <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pe segmentul de s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tate, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i promovarea sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i constant<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la nivel na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional.</span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În timpul vizitării stațiunii participanții au aflat, printre altele că Bă</span>ile Herculane <span lang=\"ro-RO\">era renumită în toată lumea, dar, </span>din p<span lang=\"ro-RO\">ă</span>cate, epoca glorioas<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de alt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a apus. Str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lucirea aristocra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei europene s-a stins, an de an, îns<span lang=\"ro-RO\">ă</span> au r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>mas superbele cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>diri istorice, una dintre acestea fiind cazinoul din B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ile Herculane<span lang=\"ro-RO\">. Aici, </span>la începutul anilor 1900<span lang=\"ro-RO\">,</span> a fost compus un vals dedicat sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii de pe Cerna <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i care a ajuns s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> fie cântat pe mai multe meridiane.<span lang=\"ro-RO\"> C</span>elebrul vals \'Suvenir de Hercules Bath\'<span lang=\"ro-RO\">, a fost compus chiar </span>în salonul de cur<span lang=\"ro-RO\">ă. Orașul păstrează o serie de clădiri emblematice care se află în diverse stadii de deteriorare, conservare sau restaurare. Cazinoul cu coloane a fost c</span>onstruit între anii 1862<span lang=\"ro-RO\">-</span>1864 în stil baroc austriac, sub îndrumarea arhitectului Wilhelm von Doderer<span lang=\"ro-RO\">. Clă</span>direa cazinoului a cuprins o sal<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de spectacole, un restaurant <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i bazarul cu 14 bol<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 12 ferestre. La etaj se afla \'Sala de Argint\', unde <span lang=\"ro-RO\">bogații vremii și capete veneau și pentru</span> rulet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ori</span> alte jocuri de noroc. Pe terasa Cazinoului se organizau baluri <span lang=\"ro-RO\">colorate cu celebrele</span> valsuri<span lang=\"ro-RO\"> austriece.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">Renumita sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune este atestat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> documentar din anul 153 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i î<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i trage numele de la Hercules, care era protectorul familiei romane a împ<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ratului Ulpius Traianus<span lang=\"ro-RO\">.</span> Inspira<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i de frumuse<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ea locurilor <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de pove<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tile acestor meleaguri, mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i poe<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i scriitori <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-au dedicat crea<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile acestei sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, printre care Cristian Andersen, Vasile Alecsandri, George Co<span lang=\"ro-RO\">ș</span>buc, Al. Petofi, Liviu Rebreanu, Nicolae Iorga, N. Xenopol, M. Sadoveanu, I. Minulescu, I. Slavici, Lucian Blaga <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i al<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Baile Herculane - Istoria salveaza prezentul, BALNEOTURISM nr. 146','','inherit','closed','closed','','4917-revision-v1','','','2016-09-05 09:59:00','2016-09-05 07:59:00','',4917,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4917-revision-v1/',0,'revision','',0),(4919,1,'2016-09-05 10:00:13','2016-09-05 08:00:13',' ','','','publish','closed','closed','','4919','','','2017-04-02 22:25:07','2017-04-02 20:25:07','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4919',7,'nav_menu_item','',0),(4920,1,'2016-09-05 11:27:06','2016-09-05 09:27:06','<span style=\"font-size: large;\">Sinaia este cea mai elegantă staţiune montană pe care o are România. Merita o carte-album care să o prezinte în plinătatea ei, o lucrare care să refacă, în imagini şi cuvinte bine alese, istoria scrisă dar şi vizuală a Perlei Carpaţilor. Astfel au apărut proiectul cultural şi cartea </span><strong><span style=\"font-size: large;\">“Sinaia, Oraşul Elitelor” - semnată de arhitectul Dan Manea.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/carte-sinaia.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4983\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4983\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/carte-sinaia.jpg\" alt=\"carte sinaia\" width=\"1000\" height=\"1000\" /></a>\r\n</span></strong>\r\n\r\n“<span style=\"font-size: large;\">Cartea este o invitaţie de a străbate sălile acestui imens muzeu în aer liber care poartă numele Sinaia: <i>Perla Carpaţilor</i>, capitala turismului românesc, staţiunea cu două Gări Regale, în care opreşte Orient Express-ul, <i>oraşul reşedinţă regală </i>sau <i>capitala de vară a României</i>, aşa cum i s-a spus de-a lungul vremii. <i>Nu poţi preţui, dacă nu cunoşti </i>este motto-ul care m-a călăuzit în dorinţa de a dezvălui tuturor celor dornici să descopere dincolo de ceea ce se vede cu ochiul liber, ce înseamnă acest oraş şi modul unic în care el îmbogăţeşte patrimoniul universal.” - afirma Dan Manea.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Carte-arh.-DanManea1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4982\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4982\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Carte-arh.-DanManea1.jpg\" alt=\"Carte arh. DanManea1\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span>\r\n\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\">Până acuma “Sinaia, Oraşul Elitelor”</span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, volum tipărit de către Princeps Publishing,</span></span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\"> a avut parte de două lansări şi prezentări elegante</span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> organizate de compania de evenimente Bluemaster</span></span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\">. Prima a fost găzduită în</span></strong> <strong><span style=\"font-size: large;\"> martie de Cazinoul din Sinaia, proiectul bucurându-se nu numai de sprijinul a numeroşi sponsori privaţi dar şi de cel al Primăriei Sinaia. A doua lansare a avut loc la Muzeul de Istorie a Bucureştiului. Ambele evenimente s-au bucurat de prezenţa academicianului </span></strong><span style=\"font-size: large;\">Constantin Bălăceanu-Stolnici</span><strong><span style=\"font-size: large;\"> şi a istoricului </span></strong><span style=\"font-size: large;\">Adrian Majuru. Prin poveştile lor cu parfum de epocă, autentice şi spuse cu tâlc, ei au condus publicul în lumea elegantă, vibrantă şi în acelaşi timp atât de liniştită a Sinaiei anilor 1900: holul de la Palas plin de fum de ţigară şi rochii foşnitoare în care se întâlnea toată lumea bună, concursurile sportive, fanfara din parc, cafenelele...\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Carte-Sinaia-lansare.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4985\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4985\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Carte-Sinaia-lansare.jpg\" alt=\"Carte Sinaia lansare\" width=\"960\" height=\"540\" /></a>\r\n</span>\r\n\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\">În “Sinaia, Oraşul Elitelor” Dan Manea trece cu multă dragoste şi atenţie prin istoria de 300 de ani a stațiunii. Scrie despre vilele oraşului şi arhitecţii lor, despre fântânile, băncile şi planurile de organizare ale Sinaiei. Câteva mii de documente şi fotografii inedite, vorbesc despre pasiunea pentru frumos a autorului. Nu lipseşte nimic: de la schiţele făcute pe pereţii chiliilor mânăstirii de către Regina Elisabeta, </span></strong><span style=\"font-size: large;\">Stânca Sf. Ana, până la vizitele împăratului Franz Iosef. Cartea-album este însoţită şi de o hartă pliantă în care autorul sugerează câteva trasee de parcurs în oraş. Despre derularea amplului proiect </span><strong><span style=\"font-size: large;\">“Sinaia, Oraşul Elitelor” găsiţi mai multe pe <a class=\"moz-txt-link-abbreviated\" href=\"http://www.sinaiaorasulelitelor.ro\" target=\"_blank\">www.sinaiaorasulelitelor.ro</a>\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/C-Balaceanu-Stolnici-si-dir-Adrian-Majuru-Bucuresti.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4986\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4986\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/C-Balaceanu-Stolnici-si-dir-Adrian-Majuru-Bucuresti.jpg\" alt=\"C Balaceanu Stolnici si dir Adrian Majuru Bucuresti\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">SÎNZIANA CONSTANTINESCU</span>','Sinaia intoarce foaia, BIBLIOTECA nr. 146','','publish','open','open','','sinaia-intoarce-foaia-biblioteca-nr-146','','','2016-09-05 12:26:47','2016-09-05 10:26:47','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4920',0,'post','',0),(4921,1,'2016-09-05 10:12:06','2016-09-05 08:12:06','<span style=\"font-size: large;\">Sinaia este cea mai elegantă staţiune montană pe care o are România. Merita o carte-album care să o prezinte în plinătatea ei, o lucrare care să refacă, în imagini şi cuvinte bine alese, istoria scrisă dar şi vizuală a Perlei Carpaţilor. Astfel au apărut proiectul cultural şi cartea </span><strong><span style=\"font-size: large;\">“Sinaia, Oraşul Elitelor” - semnată de arhitectul Dan Manea.</span></strong>\r\n\r\n“<span style=\"font-size: large;\">Cartea este o invitaţie de a străbate sălile acestui imens muzeu în aer liber care poartă numele Sinaia: <i>Perla Carpaţilor</i>, capitala turismului românesc, staţiunea cu două Gări Regale, în care opreşte Orient Express-ul, <i>oraşul reşedinţă regală </i>sau <i>capitala de vară a României</i>, aşa cum i s-a spus de-a lungul vremii. <i>Nu poţi preţui, dacă nu cunoşti </i>este motto-ul care m-a călăuzit în dorinţa de a dezvălui tuturor celor dornici să descopere dincolo de ceea ce se vede cu ochiul liber, ce înseamnă acest oraş şi modul unic în care el îmbogăţeşte patrimoniul universal.” - afirma Dan Manea.</span>\r\n\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\">Până acuma “Sinaia, Oraşul Elitelor”</span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, volum tipărit de către Princeps Publishing,</span></span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\"> a avut parte de două lansări şi prezentări elegante</span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> organizate de compania de evenimente Bluemaster</span></span></strong><strong><span style=\"font-size: large;\">. Prima a fost găzduită în</span></strong> <strong><span style=\"font-size: large;\"> martie de Cazinoul din Sinaia, proiectul bucurându-se nu numai de sprijinul a numeroşi sponsori privaţi dar şi de cel al Primăriei Sinaia. A doua lansare a avut loc la Muzeul de Istorie a Bucureştiului. Ambele evenimente s-au bucurat de prezenţa academicianului </span></strong><span style=\"font-size: large;\">Constantin Bălăceanu-Stolnici</span><strong><span style=\"font-size: large;\"> şi a istoricului </span></strong><span style=\"font-size: large;\">Adrian Majuru. Prin poveştile lor cu parfum de epocă, autentice şi spuse cu tâlc, ei au condus publicul în lumea elegantă, vibrantă şi în acelaşi timp atât de liniştită a Sinaiei anilor 1900: holul de la Palas plin de fum de ţigară şi rochii foşnitoare în care se întâlnea toată lumea bună, concursurile sportive, fanfara din parc, cafenelele...</span>\r\n\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\">În “Sinaia, Oraşul Elitelor” Dan Manea trece cu multă dragoste şi atenţie prin istoria de 300 de ani a stațiunii. Scrie despre vilele oraşului şi arhitecţii lor, despre fântânile, băncile şi planurile de organizare ale Sinaiei. Câteva mii de documente şi fotografii inedite, vorbesc despre pasiunea pentru frumos a autorului. Nu lipseşte nimic: de la schiţele făcute pe pereţii chiliilor mânăstirii de către Regina Elisabeta, </span></strong><span style=\"font-size: large;\">Stânca Sf. Ana, până la vizitele împăratului Franz Iosef. Cartea-album este însoţită şi de o hartă pliantă în care autorul sugerează câteva trasee de parcurs în oraş. Despre derularea amplului proiect </span><strong><span style=\"font-size: large;\">“Sinaia, Oraşul Elitelor” găsiţi mai multe pe </span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">SÎNZIANA CONSTANTINESCU</span>','Sinaia intoarce foaia, BIBLIOTECA nr. 146','','inherit','closed','closed','','4920-revision-v1','','','2016-09-05 10:12:06','2016-09-05 08:12:06','',4920,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4920-revision-v1/',0,'revision','',0),(4922,1,'2016-09-05 11:24:53','2016-09-05 09:24:53','<span style=\"font-size: large;\">The city of Timisoara in western Romania hosted at the end of April the 13th edition of The International Wine Exhibition VINVEST and the 11th edition of the Wine and Alcoholic Beverages National Contest. 30 wine producers from 6 countries <span lang=\"ro-RO\">(</span>Romania, Republic of Moldova, Serbia, Hungary, Germany, Portugal and Italy<span lang=\"ro-RO\">)</span>, hundreds of specialists and 58 media partners gathered in Timisoara to celebrate amazing wines.<span lang=\"ro-RO\"> There have been presented 122 wines and many of them were awarded: 24 gold medals, 13 silver, and 3 Grand Gold Medals (for white wine – Buduresca Cellars with Sauvignon Blanc Premium 2015; rose wine – Hermeziu Cellars, Cabernet Sauvignon Rose 2015 and red wine - Vincon România for Pinot Noir 2015).\r\n</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Wine lovers where able to meet wine passionates that invested in the industry such as: Vasile Lungu from Hermeziu Cellars, Doru Husarciuc from Dealul Dorului Cellars, Eugen Seracin from Sara Domains, Valentin Chelaru with Kelaru Domain, Mariana Gîrniță from Vînju Mare Domains, Ioan Moica with Thesaurus Cellar; Victor Deleanu with Cotnari Wines, Costel Apostol, Tata și fiul Cellar, Ștefan Ionescu with 1000 de Chipuri etc. Among the wines of the last producer named here we remarked a red wine, limited edition (Fetească neagră/Shiraz/Cabernet Franc) ispired by Wild Carpathia series (produced by Charlie Ottley). </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Traveller Magazin was one of the media partners of the events in Timisoara.</span></p>\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\">Sinaia of the elites\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Lansare-carte-Sinaia-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4980\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4980\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Lansare-carte-Sinaia-engl.jpg\" alt=\"Lansare carte Sinaia engl\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">The city of Sinaia is the most beautiful and elegant out of the historical resorts on Prahova Valley in Romania. Embraced by the Carpathian Mountains and their forests Sinaia is an open air museum boosting with fabulous villas and domains of the 20<sup>th</sup> century. </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">The recently published book of the architect Dan Manea “Sinaia, City of Elites” (in Romanian only for the time being) talks about the 300 years of history of the resort. Thousands of documents and unique pictures bring in front of the reader the beauty of the places, telling the story of the Romanian Royal Family and the smooth passing by of the history and time. </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">The book is in the same time an album and it is the most complete work about Sinaia, being printed by </span><strong class=\"western\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Princeps Publishing.</span></span></strong><span style=\"font-size: large;\"> “Sinaia, City of Elites” was launched at the Sinaia Casino and at the History Museum of Bucharest, the events being organized by </span><strong class=\"western\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Bluemaster</span></span></strong><span style=\"font-size: large;\">.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The Pirates took Bicaz Hotel\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Bicaz-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4979\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4979\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Bicaz-engl.jpg\" alt=\"Hotel Bicaz engl\" width=\"1024\" height=\"684\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Starting this month </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Bicaz Hotel, in the Romanian Mamaia Resort at the Black Sea, </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">became the first themed property on the Romanian seaside</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">. The interior design and the uniforms of the employees have been inspired by the movie</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">„</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"color: #222222;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en\">Pirates of the Caribbean</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">”.</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Each room has a big painting inspired by the theme and the new name of the property is „Pirates Resort Bicaz”</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The brothers Dan and C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Alexandrescu sold last summer, for 8 mill<span lang=\"ro-RO\">ion euros</span>, their business Alex &amp; Comp to Fuchs and Dr. Oetker. A part of the money they reinvested in tourism, buying with 5 mill<span lang=\"ro-RO\">ion euros the</span> Bicaz hotel in Mamaia. <span lang=\"it-IT\">To renovate and decorate other 1 million euros went in. </span>The hotel upgraded from 2 to 3 stars, offers 158 rooms and 8 apartments and has a total capacity of 300 guests.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">6 embassadors for Băile Herculane\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ambasadori-Herculane-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4978\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4978\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ambasadori-Herculane-engl.jpg\" alt=\"Ambasadori Herculane engl\" width=\"1024\" height=\"678\" /></a>\r\n</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">At the Afrodita hotel in Băile Herculane took place the 5th edition of the national conference \"Băile Herculane – more than water\". Herculane, dating back to the time of the Romans, is one of the oldest Romanian thermal and spa resorts, located in the Carpathian Mountains. The event was organized by Pro Turism Herculane association and gathered over 150 guests from Romania and Republic of Moldova. The most important moment of the event was the awarding of several personalities, that dedicated time and passion to contribute at the renaissance of the resort, with the title of Ambassador of Băile Herculane. The distinction went to (from left to right): Petre Dordea - manager of InfoTravelRomania.ro, Florin Arjocu - blogger and tour guide, Marian Constantinescu - well known travel writer and editor of Traveller Magazin, Traian Bădulescu - travel-consultant and blogger, George Vasiliu - blogger and tour guide, and Ana-Maria Amzulescu – honorary president of Pro Turism and editor at #loveherculane. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">BLUE AIR - 3 new connections\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Blue-Racaru-engl-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4977\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4977\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Blue-Racaru-engl-1.jpg\" alt=\"Blue Racaru engl 1\" width=\"683\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">The Romanian smart flying company announced the opening of three new internal routes: Iași, Cluj-Napoca (starting June) and Timisoara (from October 1st). The flights will be operated with </span>Boeing 737.<span lang=\"ro-RO\"> Taking this in account the Timișoara</span> airport becomes the 7th one in Romania connected by Blue Air. News is that the company will increase to 6 a week the flights from Bucharest to Cluj and back. </span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\">The expansion of the company, shortly after introducing the flights to Iasi, Cluj-Napoca and Timisoara, is a part of the development strategy of Blue Air. On the internal routes we generated extra traffic, mainly due to the excellent transportation conditions but also due to the very accessible fares. This aspect is easy noticeable if analyzing the performances of direct competitors, which remained excellent. We live in the speed era, everyone wishes to make 400-500 km in the shortest time</span>.”<span lang=\"ro-RO\"> - said </span><span style=\"color: #000000;\">Gheorghe R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">caru, </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">General </span></span><span style=\"color: #000000;\">Director</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> of </span></span><span style=\"color: #000000;\">Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">New director at Arsenal Park</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">The Arsenal Park in Orastie has over 90 ha and is an investment of the brothers Marius and Emil Cristescu. The complex has now a new general director: Gabriel Predescu</span><span lang=\"ro-RO\">.</span><span lang=\"ro-RO\"> Born in 1981 Predescu started his career in Cluj, at Rimini hotel, making his way from waiter up to general director. He then moved to run the four stars Athos hotel in Cluj, to then change to be the head of the </span>F&amp;B department of the Caro Hotel in Bucharest.<span lang=\"ro-RO\"> From here he left to USA to manage</span> the Food&amp;Beverage of Island Country Club, <span lang=\"ro-RO\">then to </span>Sheraton Club de Pins Alger, before returning with all this experience back to Romania.</span></span>','The 13th edition of VINVEST, ENGLISH VERSION nr. 146','','publish','open','open','','the-13th-edition-of-vinvest-english-version-nr-146','','','2016-09-05 11:52:03','2016-09-05 09:52:03','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4922',0,'post','',0),(4923,1,'2016-09-05 10:19:53','2016-09-05 08:19:53','<span style=\"font-size: large;\">The city of Timisoara in western Romania hosted at the end of April the 13th edition of The International Wine Exhibition VINVEST and the 11th edition of the Wine and Alcoholic Beverages National Contest. 30 wine producers from 6 countries <span lang=\"ro-RO\">(</span>Romania, Republic of Moldova, Serbia, Hungary, Germany, Portugal and Italy<span lang=\"ro-RO\">)</span>, hundreds of specialists and 58 media partners gathered in Timisoara to celebrate amazing wines.<span lang=\"ro-RO\"> There have been presented 122 wines and many of them were awarded: 24 gold medals, 13 silver, and 3 Grand Gold Medals (for white wine – Buduresca Cellars with Sauvignon Blanc Premium 2015; rose wine – Hermeziu Cellars, Cabernet Sauvignon Rose 2015 and red wine - Vincon România for Pinot Noir 2015). </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Wine lovers where able to meet wine passionates that invested in the industry such as: Vasile Lungu from Hermeziu Cellars, Doru Husarciuc from Dealul Dorului Cellars, Eugen Seracin from Sara Domains, Valentin Chelaru with Kelaru Domain, Mariana Gîrniță from Vînju Mare Domains, Ioan Moica with Thesaurus Cellar; Victor Deleanu with Cotnari Wines, Costel Apostol, Tata și fiul Cellar, Ștefan Ionescu with 1000 de Chipuri etc. Among the wines of the last producer named here we remarked a red wine, limited edition (Fetească neagră/Shiraz/Cabernet Franc) ispired by Wild Carpathia series (produced by Charlie Ottley). </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">Traveller Magazin was one of the media partners of the events in Timisoara.</span></p>\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\">Sinaia of the elites</span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">The city of Sinaia is the most beautiful and elegant out of the historical resorts on Prahova Valley in Romania. Embraced by the Carpathian Mountains and their forests Sinaia is an open air museum boosting with fabulous villas and domains of the 20<sup>th</sup> century. </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">The recently published book of the architect Dan Manea “Sinaia, City of Elites” (in Romanian only for the time being) talks about the 300 years of history of the resort. Thousands of documents and unique pictures bring in front of the reader the beauty of the places, telling the story of the Romanian Royal Family and the smooth passing by of the history and time. </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">The book is in the same time an album and it is the most complete work about Sinaia, being printed by </span><strong class=\"western\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Princeps Publishing.</span></span></strong><span style=\"font-size: large;\"> “Sinaia, City of Elites” was launched at the Sinaia Casino and at the History Museum of Bucharest, the events being organized by </span><strong class=\"western\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Bluemaster</span></span></strong><span style=\"font-size: large;\">.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The Pirates took Bicaz Hotel</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Starting this month </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Bicaz Hotel, in the Romanian Mamaia Resort at the Black Sea, </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">became the first themed property on the Romanian seaside</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">. The interior design and the uniforms of the employees have been inspired by the movie</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">„</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"color: #222222;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en\">Pirates of the Caribbean</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">”.</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Each room has a big painting inspired by the theme and the new name of the property is „Pirates Resort Bicaz”</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The brothers Dan and C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Alexandrescu sold last summer, for 8 mill<span lang=\"ro-RO\">ion euros</span>, their business Alex &amp; Comp to Fuchs and Dr. Oetker. A part of the money they reinvested in tourism, buying with 5 mill<span lang=\"ro-RO\">ion euros the</span> Bicaz hotel in Mamaia. <span lang=\"it-IT\">To renovate and decorate other 1 million euros went in. </span>The hotel upgraded from 2 to 3 stars, offers 158 rooms and 8 apartments and has a total capacity of 300 guests.</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">6 embassadors for Băile Herculane</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">At the Afrodita hotel in Băile Herculane took place the 5th edition of the national conference \"Băile Herculane – more than water\". Herculane, dating back to the time of the Romans, is one of the oldest Romanian thermal and spa resorts, located in the Carpathian Mountains. The event was organized by Pro Turism Herculane association and gathered over 150 guests from Romania and Republic of Moldova. The most important moment of the event was the awarding of several personalities, that dedicated time and passion to contribute at the renaissance of the resort, with the title of Ambassador of Băile Herculane. The distinction went to (from left to right): Petre Dordea - manager of InfoTravelRomania.ro, Florin Arjocu - blogger and tour guide, Marian Constantinescu - well known travel writer and editor of Traveller Magazin, Traian Bădulescu - travel-consultant and blogger, George Vasiliu - blogger and tour guide, and Ana-Maria Amzulescu – honorary president of Pro Turism and editor at #loveherculane. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">BLUE AIR - 3 new connections</span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">The Romanian smart flying company announced the opening of three new internal routes: Iași, Cluj-Napoca (starting June) and Timisoara (from October 1st). The flights will be operated with </span>Boeing 737.<span lang=\"ro-RO\"> Taking this in account the Timișoara</span> airport becomes the 7th one in Romania connected by Blue Air. News is that the company will increase to 6 a week the flights from Bucharest to Cluj and back. </span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\">The expansion of the company, shortly after introducing the flights to Iasi, Cluj-Napoca and Timisoara, is a part of the development strategy of Blue Air. On the internal routes we generated extra traffic, mainly due to the excellent transportation conditions but also due to the very accessible fares. This aspect is easy noticeable if analyzing the performances of direct competitors, which remained excellent. We live in the speed era, everyone wishes to make 400-500 km in the shortest time</span>.”<span lang=\"ro-RO\"> - said </span><span style=\"color: #000000;\">Gheorghe R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">caru, </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">General </span></span><span style=\"color: #000000;\">Director</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> of </span></span><span style=\"color: #000000;\">Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">New director at Arsenal Park</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">The Arsenal Park in Orastie has over 90 ha and is an investment of the brothers Marius and Emil Cristescu. The complex has now a new general director: Gabriel Predescu</span><span lang=\"ro-RO\">.</span><span lang=\"ro-RO\"> Born in 1981 Predescu started his career in Cluj, at Rimini hotel, making his way from waiter up to general director. He then moved to run the four stars Athos hotel in Cluj, to then change to be the head of the </span>F&amp;B department of the Caro Hotel in Bucharest.<span lang=\"ro-RO\"> From here he left to USA to manage</span> the Food&amp;Beverage of Island Country Club, <span lang=\"ro-RO\">then to </span>Sheraton Club de Pins Alger, before returning with all this experience back to Romania.</span></span>','The 13th edition of VINVEST, ENGLISH VERSION nr. 146','','inherit','closed','closed','','4922-revision-v1','','','2016-09-05 10:19:53','2016-09-05 08:19:53','',4922,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4922-revision-v1/',0,'revision','',0),(4924,1,'2016-09-05 11:26:50','2016-09-05 09:26:50','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Asociația Cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Policolor a lansat la Muzeul Satului Dimitrie Gusti (care aniversează în această lună 80 de ani de existență) o nouă etapă a Campaniei Culorile României 2016. În cadrul proiectului în acest an </span>3 sate frumoase propuse de AFSR vor beneficia de dona<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii (vopseluri, lacuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i alte materiale) pentru renovarea, restaurarea obiectivelor turistice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i culturale de pe raza localită<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor componente.<span lang=\"ro-RO\"> Așezările sunt Mânzălești (județul Buzău), Corbi (Argeș), Luncavița (Tulcea). ”Aceasta este doar o etapă din campania noastră de responsabilitate socială. Ne-am propus să fim un promotor și partener în această minunată campanie inițiată de Policolor. Ea oferă modele de renovare și revalorificare a patrimoniului arhitectonic românesc. Anul trecut </span>satul C<span lang=\"ro-RO\">iocănești </span>(jud<span lang=\"ro-RO\">ețul </span>Suceava) a fost inviorat prin campania <span lang=\"ro-RO\">”Redescoperă culorile României” iniția</span>tă de P<span lang=\"ro-RO\">olicolor România. Au fost redecorate circa 180 de case. Valoarea acestui demers s-a ridicat la circa 250.000 de euro - ne-a precizat Nicolae Marghiol, președintele AFSR.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">(<span lang=\"ro-RO\">ION BADEA</span>)\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4971\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4971\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg\" alt=\"Ev sate policolor 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: Florile au fost în festival\r\n</span></span></strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Workshop-uri despre flori; expoziții ale floriștilor de la AFR cu tema buchete de mireasă și ultimele trenduri în materie; show-uri culinare susținute de către Andreea Stor și Viorel Bârsan; concert </span>Analia Selis <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Filarmonica Banatul<span lang=\"ro-RO\">; </span>Show <span lang=\"ro-RO\">de specialitate al floristului olandez </span>Dennis Knnepkens<span lang=\"ro-RO\">; deschidere oficială în ritmul fanfarei Big Band; </span>Fashion Show cu Piotr Marszec <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Andreea Stor<span lang=\"ro-RO\">; </span>Concert Ricardo Caria<span lang=\"ro-RO\">; Două Ateliere de </span>Ikebana<span lang=\"ro-RO\">, respectiv de </span>pictur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe basorelief ( reproduceri arheologice din culturile lumii antice) – <span lang=\"ro-RO\">organizate de </span>Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Noua Acropol<span lang=\"ro-RO\">ă și nu în ultimul rând </span>Concert<span lang=\"ro-RO\">ul</span> Orchestr<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Filarmonicii Banatul Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara<span lang=\"ro-RO\"> cu tematică muzicală inspirată de creații celebre din filme etc.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-expo-timisoara-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4972\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4972\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-expo-timisoara-2.jpg\" alt=\"Ev expo timisoara 2\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\nAcestea au fost o parte din ingredientele ediției din acest an a Festivalului Timfloralis, care a transformat centrul orașului într-o imensă și inedită grădină botanică. Opt arcade de flori au încadrat piața Operei în a cărui interior până la Catedrală, au fost amenjate veritabile plantații de lalele multicolore sau covoare cromatice din flori de primăvară. Între 22 și 24 aprilie timișorenii dar și turiștii care au trecut pe aici s-au delectat admirând sutele de aranjamente florale supervizate de o echipă de creatori olandezi și români (Denis Kneepkens, Alina Naghy-Ghinea precum și experți ai Horticultura SA). Timfloralis s-a dovedit a fi mai mult decât un Festival, un mod original prin care bănățenii au deschis cu optimism ușile primăverii.</span> (<span lang=\"ro-RO\">MARA ANTON</span>)</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>EQUESTRIA<span lang=\"ro-RO\"> a redeschis</span> “Clinică de Dresaj” </b></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 8 ani </span>Clubul de echitație Equestria <span lang=\"ro-RO\">a readus în centrul atenției prima ”</span>Clinică de Dresaj din România<span lang=\"ro-RO\">”. </span>Antrenamentele clinicii <span lang=\"ro-RO\">au fost </span>sunt susținute<span lang=\"ro-RO\"> în prima decadă a lunii mai</span> de multiplul campion olandez de dresaj Eddy de Wolff van Westerrode și <span lang=\"ro-RO\">au cuprins </span>ședințe de pregătire personalizate în manejul acoperit al Bazei Hipice Equestria cu cei 15 cai înscriși<span lang=\"ro-RO\">.</span> Numărul mare de solicitări a determinat <span lang=\"ro-RO\">primirea a</span> 15 cai din România și Ungaria la Clinica de Dresaj, <span lang=\"ro-RO\">cu toate că limita </span>pentru astfel de sesiuni este de 12 cai<span lang=\"ro-RO\">.</span> Equestria <span lang=\"ro-RO\">a participat </span>la sesiunea de dresaj cu caii San Landino, al cărui bunic a fost campion olimpic la dresaj, Stormy Weather, Con Palermo și Elmo. Aceștia <span lang=\"ro-RO\">au fost încă</span>lecați <span lang=\"ro-RO\">de </span>Maria Ardelea Bogoescu și Ozana Moraru care <span lang=\"ro-RO\">și-au etalat</span> îndemânarea și eleganța<span lang=\"ro-RO\">.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Clubul-Equestria.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4973\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4973\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Clubul-Equestria.jpg\" alt=\"Ev. Clubul Equestria\" width=\"1430\" height=\"2048\" /></a>\r\n</span> </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">În cadrul Clinicii de Dresaj, caii și călăreții înscriși <span lang=\"ro-RO\">au avut ocazia </span>să exerseze și să-și perfecționeze tehnicile cu sprijinul profesionist<span lang=\"ro-RO\">ului olandez</span>. În plus, fiecare călăreț <span lang=\"ro-RO\">a </span>asist<span lang=\"ro-RO\">at</span> la evoluția celorlalte cupluri și <span lang=\"ro-RO\">a avut oca</span>zia să asculte și să învețe din sfaturile oferite de antrenor. <span lang=\"ro-RO\">I</span>ubitorii de echitație <span lang=\"ro-RO\">au putut </span>urmări antrenamentele și demonstrațiile în manejul acoperit al clubului Equestria<span lang=\"ro-RO\"> accesul fiind liber</span>. (ALEX BARBU)</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TASTE AMBASSADORS - O altă lume</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Maeștrii bucătari, sau cum sunt alintați azi Chefii Joseph Hadad, Ștefan Popescu, Ana Consulea, Adrian Hădean, Ioan Florescu, Mihai Neacșu, John Menumorut, Cătălin Jeroiu, Pippo Giuseppe, Emanuel Mocanu și mulți alții, au fost actorii principali ai ai show-ului internațional Taste Ambassadors. El a fost dublat, la hotelul Radisson Blu din Capitală, de o expoziție cu produse variate, de la vinuri până la noi tipuri de cafea, de la ingrediente până la ustensile care fac viața mai gustoasă și mai simplă în bucătăriile profesioniste. Manifestarea a fost o premieră. Ea se va repeta în fiecare an. Cele câteva sute de participanți, au urmărit transformarea produselor de bază (carne, legume, fructe), în veritabile opere de artă. Organizatorii au precizat că ”Taste Ambassadors” își dorește să fie ”un nou concept de eveniment unde chefii, barmanii profesioniști, administratorii și proprietarii de restaurante dar și achizitorii din retailul local și internațional -, să descopere noutățile menite să reformuleze prepararea produselor alimentare și băuturilor pe piața românească”. Sfatul nostru, după ce am urmărit mai multe demonstrații: nu încercați acasă, n-o să vă iasă!</span> (<span lang=\"ro-RO\">C. MARIAN</span>)</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C</strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>OLIBIȚA - aer pur și legende de la 1883</strong> </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cererea turistică a determinat și apariția unor oferte pe măsură la Colibița, așezare pentru care autoritățile bistrițene au depus la ANT toate documentele necesare obținerii statutul de stațiune de interes local. Cel mai important potențial este cel natural, aceasta fiind una dintre cele două zone din țara noastră (alături de </span>Soveja<span lang=\"ro-RO\">-</span>Vrancea)<span lang=\"ro-RO\"> cu cel mai pur aer. </span>„<span lang=\"ro-RO\">Î</span>n urma studiului de aer a rezultat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoarea concentra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei maxime de ozon m<span lang=\"ro-RO\">ă</span>surat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a este de 90 micrograme/<span lang=\"ro-RO\">pe metru cub.</span> <span lang=\"ro-RO\">C</span>ote similare <span lang=\"ro-RO\">de puritate se regăsesc și în </span>Alpi” <span lang=\"ro-RO\">- declară</span> Emil Radu Moldovan<span lang=\"ro-RO\">, preș</span>edintele C<span lang=\"ro-RO\">onsiliului </span>J<span lang=\"ro-RO\">udețean</span> Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a-N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ud<span lang=\"ro-RO\">.</span> </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Potrivit legendei, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1883, o feti<span lang=\"ro-RO\">ță</span> din Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a, fiica unui sas <span lang=\"ro-RO\">î</span>nst<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rit, Hans Lewi, s-a vindecat de tuberculoz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> datorita aerului <span lang=\"ro-RO\">puternic în ozon. </span> <span lang=\"ro-RO\">Și</span> Erika Schuller, o arhitect<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a, a sc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pat de teribila boal<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a vremii <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a construit <span lang=\"ro-RO\">un </span>sanatoriu cu 16 camere, unde erau trata<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i bolnavii de tuberculoz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. <span lang=\"ro-RO\">Baza de tratament a </span>func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1944, c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nd a fost distrus de un incendiu <span lang=\"ro-RO\">î</span>n timpul R<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboiului. Din 1923<span lang=\"ro-RO\"> până în 1975</span>, Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a a func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat ca sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune balneo-climateric<span lang=\"ro-RO\">ă. În</span> 1980 <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntreaga a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare, inclusiv sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea, au disparut, aici fiind amenajat un lac de acumulare<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu 10 ani, la Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a erau doar circa 50 de case ale localnicilor stramutati<span lang=\"ro-RO\">. Azi există </span>400 de case de vacan<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, vile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiuni. <span lang=\"ro-RO\">Aici se</span> pot face excursii, drume<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii, ciclism montan, caiac, alpinism, pescuit, plimb<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri cu sania, dar <span lang=\"ro-RO\">și</span> cu barca pe lac.<span lang=\"ro-RO\"> Autoritățile județene</span> <span lang=\"ro-RO\">au prevăzut </span>pentru perioada 2014-2020<span lang=\"ro-RO\"> amenajarea unui domeniu schiabil ce va fi configurat din </span>13,8 k<span lang=\"ro-RO\">ilometri</span> de p<span lang=\"ro-RO\">â</span>rtii de schi<span lang=\"ro-RO\">, 7 instalații de transport pe cablu, </span>10 telegondol<span lang=\"ro-RO\">e</span>, 3 telescaune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 3 teleschiuri.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">CARAIMAN - O altă soluție pentru Eroi</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce s-au încercat diverse variante, de la accesări de fonduri europene până la granturi norvegiene, inclusiv o campanie de strîngere de resurse financiare ”Dați un ban pentru Caraiman”, care nu s-au bucurat de succes, Ministerul Apărării Naționale a luat decizia de a se ocupa de reabilitatea M</span>onumentul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> Eroilor-Cruce de pe Masivul Caraiman<span lang=\"ro-RO\">. Practic el a fost trecut - conform unui comunicat de presă din domeniul public al Orașului Bușteni în domeniul public al statului, direct în administrarea </span>M<span lang=\"ro-RO\">inisterului. Decizia a fost luată </span>„<span lang=\"ro-RO\">Î</span>n semn de omagiu adus sacrificiului suprem al celor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboiul de re<span lang=\"ro-RO\">î</span>ntregire a neamului, M.Ap.N. <span lang=\"ro-RO\">îș</span>i propune finalizarea lucr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rilor <span lang=\"ro-RO\">î</span>n anul celebr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii centenarului Marii Uniri. Monumentul a fost construit <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre anii 1926 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 1928 pe Muntele Caraiman, la altitudinea de 2291 m<span lang=\"ro-RO\">etri</span>, pentru a cinsti memoria celor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Primul R<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboi Mondial. La 14 septembrie 1928, a avut loc inaugurarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i sfin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>irea <span lang=\"ro-RO\">acestuia</span>”<span lang=\"ro-RO\">. se</span> precizeaz<span lang=\"ro-RO\">ă în comunicat</span>.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">LA VREMURI NOI TOT NOI</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alin Burcea, <span lang=\"ro-RO\">(P</span>aralela 45<span lang=\"ro-RO\">)</span>, <span lang=\"ro-RO\">a fost ales în funcția de Președinte al </span>Asociației Naționale a Agențiilor de Turism (ANAT), <span lang=\"ro-RO\">organizație pe care a mai condus-o mai mulți ani din pozițiile de Președinte sau prim-vicepreședinte. El este și fondatorul acestei organizații pe care a </span>înființat-o în urmă cu 26 de ani, împreună cu alți cinci <span lang=\"ro-RO\">investitori</span> <span lang=\"ro-RO\">din turism.</span> Burcea a<span lang=\"ro-RO\"> fost</span> <span lang=\"ro-RO\">și </span>secretar de stat în Ministerul Turismului<span lang=\"ro-RO\"> (</span>2001-2002<span lang=\"ro-RO\">). </span>Programul său de management la conducerea ANAT, pentru următorii doi ani, vizează rezolvarea unor probleme <span lang=\"ro-RO\">stringente printre care: găsirea unei variante</span> potrivită pentru piața românească de asigurare a agențiilor de turism în caz de insolvență și faliment<span lang=\"ro-RO\">, completarea Contractului cu turistul, respectiv punerea în aplicare a Legii voucherelor de vacanță, pentru care ANAT a luptat 11 ani. Din conducerea noului Consiliu Director fac parte personalități ale travel-ului românesc, precum Adrian Voican și Ciprian Popescu (prim-vicepreședinți), </span>Antonio Niţu<span lang=\"ro-RO\">, </span>George Sorin Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">, </span>Lucian Boronea<span lang=\"ro-RO\">, </span>Mircea Vladu<span lang=\"ro-RO\"> (vicepreședinți).</span>\r\n</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>SPRINGTIME SUSȚINE „CĂRȚILE COPILĂRIEI”</strong> </span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Lanțul de restaurante s-a alăturat</span> programului național de lectură <span lang=\"ro-RO\">“Cărțile copilăriei” dezvoltat de Asociația Curtea Veche. Prin acest parteneriat oferă clienților săi posibilitatea de a realiza donații în urnele amplasate la casele de marcat din restaurantele bucureștene</span> situate <span lang=\"ro-RO\">în zonele Piața Victoriei, zona Universitate, Gara de Nord, Mall Vitan, Calea Floreasca și zona Izvor. ”Întreaga sumă colectată va fi utilizată pentru </span>do<span lang=\"ro-RO\">nații de carte către copiii din satele românești care nu au acces la biblioteci sau volume proprii. Parteneriatul între Springtime și Asociația Curtea Veche a început la cea</span> de-a XXII-a ediții a Târgului Internaţional Gaudeamus<span lang=\"ro-RO\">” - a precizat Loredana Vătăvoiu, Brand Manager Springtime.</span></span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">DELTA VIE LA MUZEU</span> </span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asociația “Ivan Patzaichin – Mila 23” și partenerii săi, Societatea Ornitologică Română și Muzeul Național al Satului “Dimitrie Gusti” au <span lang=\"ro-RO\">deschis</span> Centrul de promovare și educație despre Delta Dunării și păsări amplasat chiar în incinta Muzeului. Prin realizarea unui set de activități educative, de informare și de agrement cu lotci din Deltă, acest Centru va deveni o vitrină a turismului lent din Delta Dunării. În cadrul evenimentului a fost lansat programul de agrement cu lotca și au avut loc exerciții de birdwatching. Pe lângă deja celebrele lotci marca P<span lang=\"ro-RO\">atzaikin</span>, pe lacul Herăstrău (porțiunea de apă adiacentă Muzeului) au fost instalate și două insule plutitoare acoperite cu stuf pentru cuibărirea păsărilor din zonă.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Coloana-Patzaikin-la-Muzeul-Satului.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4974\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4974\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev.-Coloana-Patzaikin-la-Muzeul-Satului.jpg\" alt=\"Ev. Coloana Patzaikin la Muzeul Satului\" width=\"1024\" height=\"576\" /></a>\r\n</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">\r\n<span lang=\"ro-RO\">PESTE 100 DE PROIECTE </span>TRANSFRONTALIERE</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Programul de cooperare transfrontalieră Interreg V-A România-Bulgaria, gestionat de Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">,</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din generaţia 2014-2020</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> deține un buget total de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">258,4 milioane de euro, din care 215,7 milioane de euro din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. El este </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">disponibil pentru 7 județe din România (Constanța, Mehedinți, Dolj, Olt, Teleorman, Giurgiu, Călărași) și 8 districte din Bulgaria (Vidin, Vratsa, Montana, Pleven, Veliko Tarnovo, Ruse, Silistra, Dobrich). Programul urmărește creșterea calității vieții și dezvoltarea zonei de graniță</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, inclusiv cea turistică,</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> prin proiecte comune, cu impact transfrontalier, implementate </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">până în 2020.</span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Autoritatea Națională din Bulgaria este Ministerul Dezvoltării Regionale</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. S</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ecretariatul Comun </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">activează</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> în Călărași, în cadrul Biroului Regional pentru Cooperare Transfrontalieră Călărași pentru Granița România-Bulgaria,</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> cu o sucursală la Ruse (Bulgaria). Alte informații pe site-ul <a href=\"http://www.cbcromaniabulgaria.eu/\">www.cbcromaniabulgaria.eu</a>. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚIE LA ȘUGAȘ BĂI</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Î</span>n ultimii 3 ani, au fost investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i peste 6,6 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane lei</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n dezvoltarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i modernizarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii <span lang=\"ro-RO\">Ș</span>uga<span lang=\"ro-RO\">ș</span> B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i din jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Covasna, printr-un proiect cofinan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at prin P<span lang=\"ro-RO\">OR. El a </span>inclus construirea un<span lang=\"ro-RO\">or terenuri de </span>mini golf<span lang=\"ro-RO\">, </span>de tenis cu gazon sintetic, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i unul pentru sporturi extreme, care include <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i un perete artificial de escalad<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, de 12 <span lang=\"ro-RO\">metri înălțime și 9 metri </span>l<span lang=\"ro-RO\">ățime</span>, o rampa de racing pentru cicli<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\">, un parc de aventură amenajat în pădurea din stațiune etc. Conform v</span>iceprimarul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> Tischler Ferenc au fost reabilitate complet imobilele achizi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2009 de Consiliul Local<span lang=\"ro-RO\"> Sfântu Gheorghe</span> de la SC Turism Oltul SA, respectiv baza de tratament, bazinul de apa mineral<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, mofeta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fostul restaurant<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">\r\n<strong><span lang=\"ro-RO\"> CE PERSPECTIVE ARE INDUSTRIA BALNEO</span></strong></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dezvoltarea <span lang=\"ro-RO\">acestui segment </span>depinde de modul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care actorii economici dintr-o regiune reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>esc s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> coopereze pentru a crea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvolta o identitate competitiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a zonei.<span lang=\"ro-RO\"> E</span>ste <span lang=\"ro-RO\">doar </span>una din<span lang=\"ro-RO\">tre</span> concluzii<span lang=\"ro-RO\">le</span> care s-a degajat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma evenimentului organizat de Centrul USH Pro Business <span lang=\"ro-RO\">î</span>mpreun<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu OPTBR, <span lang=\"ro-RO\">la jumătatea lunii mai. În</span> cadrul seminarului „Perspectivele Industriei Balneo <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia”<span lang=\"ro-RO\"> au pledat pentru idei fezabile</span> <span lang=\"ro-RO\">specialiști î</span>n domeniul clusterelor, structuri asociative <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i industriei hoteliere. Costin Lianu, membru fondator Clustero, Francois Renaut, reprezentant al Vichy <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia, Dr<span lang=\"ro-RO\">.</span> Ion P<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgaru, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte OMTR, <span lang=\"ro-RO\">Adr</span>ian Voican, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte al A<span lang=\"ro-RO\">PDT </span>Prahova<span lang=\"ro-RO\">, </span>Rodica Pencea,<span lang=\"ro-RO\"> s</span>ecretar <span lang=\"ro-RO\">g</span>eneral <span lang=\"ro-RO\">al </span>OPTBR, Marius Andra, Director<span lang=\"ro-RO\">ul </span> Direc<span lang=\"ro-RO\">ției</span> de Turism <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul M<span lang=\"ro-RO\">inisterului Economiei, </span>Iuliana Barbu, Director <span lang=\"ro-RO\">de </span>Marketing al Centrului Sanconfind C<span lang=\"ro-RO\">â</span>mpina<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span></span>','Policolor - Redescopera culorile satelor, EVENIMENTE nr.146','','publish','open','open','','policolor-redescopera-culorile-satelor-evenimente-nr-146','','','2016-09-05 11:50:33','2016-09-05 09:50:33','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4924',0,'post','',0),(4925,1,'2016-09-05 10:26:50','2016-09-05 08:26:50','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Asociația Cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Policolor a lansat la Muzeul Satului Dimitrie Gusti (care aniversează în această lună 80 de ani de existență) o nouă etapă a Campaniei Culorile României 2016. În cadrul proiectului în acest an </span>3 sate frumoase propuse de AFSR vor beneficia de dona<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii (vopseluri, lacuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i alte materiale) pentru renovarea, restaurarea obiectivelor turistice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i culturale de pe raza localită<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor componente.<span lang=\"ro-RO\"> Așezările sunt Mânzălești (județul Buzău), Corbi (Argeș), Luncavița (Tulcea). ”Aceasta este doar o etapă din campania noastră de responsabilitate socială. Ne-am propus să fim un promotor și partener în această minunată campanie inițiată de Policolor. Ea oferă modele de renovare și revalorificare a patrimoniului arhitectonic românesc. Anul trecut </span>satul C<span lang=\"ro-RO\">iocănești </span>(jud<span lang=\"ro-RO\">ețul </span>Suceava) a fost inviorat prin campania <span lang=\"ro-RO\">”Redescoperă culorile României” iniția</span>tă de P<span lang=\"ro-RO\">olicolor România. Au fost redecorate circa 180 de case. Valoarea acestui demers s-a ridicat la circa 250.000 de euro - ne-a precizat Nicolae Marghiol, președintele AFSR.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">(<span lang=\"ro-RO\">ION BADEA</span>)</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: Florile au fost în festival</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Workshop-uri despre flori; expoziții ale floriștilor de la AFR cu tema buchete de mireasă și ultimele trenduri în materie; show-uri culinare susținute de către Andreea Stor și Viorel Bârsan; concert </span>Analia Selis <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Filarmonica Banatul<span lang=\"ro-RO\">; </span>Show <span lang=\"ro-RO\">de specialitate al floristului olandez </span>Dennis Knnepkens<span lang=\"ro-RO\">; deschidere oficială în ritmul fanfarei Big Band; </span>Fashion Show cu Piotr Marszec <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Andreea Stor<span lang=\"ro-RO\">; </span>Concert Ricardo Caria<span lang=\"ro-RO\">; Două Ateliere de </span>Ikebana<span lang=\"ro-RO\">, respectiv de </span>pictur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe basorelief ( reproduceri arheologice din culturile lumii antice) – <span lang=\"ro-RO\">organizate de </span>Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Noua Acropol<span lang=\"ro-RO\">ă și nu în ultimul rând </span>Concert<span lang=\"ro-RO\">ul</span> Orchestr<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Filarmonicii Banatul Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara<span lang=\"ro-RO\"> cu tematică muzicală inspirată de creații celebre din filme etc. Acestea au fost o parte din ingredientele ediției din acest an a Festivalului Timfloralis, care a transformat centrul orașului într-o imensă și inedită grădină botanică. Opt arcade de flori au încadrat piața Operei în a cărui interior până la Catedrală, au fost amenjate veritabile plantații de lalele multicolore sau covoare cromatice din flori de primăvară. Între 22 și 24 aprilie timișorenii dar și turiștii care au trecut pe aici s-au delectat admirând sutele de aranjamente florale supervizate de o echipă de creatori olandezi și români (Denis Kneepkens, Alina Naghy-Ghinea precum și experți ai Horticultura SA). Timfloralis s-a dovedit a fi mai mult decât un Festival, un mod original prin care bănățenii au deschis cu optimism ușile primăverii.</span> (<span lang=\"ro-RO\">MARA ANTON</span>)</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>EQUESTRIA<span lang=\"ro-RO\"> a redeschis</span> “Clinică de Dresaj” </b></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 8 ani </span>Clubul de echitație Equestria <span lang=\"ro-RO\">a readus în centrul atenției prima ”</span>Clinică de Dresaj din România<span lang=\"ro-RO\">”. </span>Antrenamentele clinicii <span lang=\"ro-RO\">au fost </span>sunt susținute<span lang=\"ro-RO\"> în prima decadă a lunii mai</span> de multiplul campion olandez de dresaj Eddy de Wolff van Westerrode și <span lang=\"ro-RO\">au cuprins </span>ședințe de pregătire personalizate în manejul acoperit al Bazei Hipice Equestria cu cei 15 cai înscriși<span lang=\"ro-RO\">.</span> Numărul mare de solicitări a determinat <span lang=\"ro-RO\">primirea a</span> 15 cai din România și Ungaria la Clinica de Dresaj, <span lang=\"ro-RO\">cu toate că limita </span>pentru astfel de sesiuni este de 12 cai<span lang=\"ro-RO\">.</span> Equestria <span lang=\"ro-RO\">a participat </span>la sesiunea de dresaj cu caii San Landino, al cărui bunic a fost campion olimpic la dresaj, Stormy Weather, Con Palermo și Elmo. Aceștia <span lang=\"ro-RO\">au fost încă</span>lecați <span lang=\"ro-RO\">de </span>Maria Ardelea Bogoescu și Ozana Moraru care <span lang=\"ro-RO\">și-au etalat</span> îndemânarea și eleganța<span lang=\"ro-RO\">.</span> </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">În cadrul Clinicii de Dresaj, caii și călăreții înscriși <span lang=\"ro-RO\">au avut ocazia </span>să exerseze și să-și perfecționeze tehnicile cu sprijinul profesionist<span lang=\"ro-RO\">ului olandez</span>. În plus, fiecare călăreț <span lang=\"ro-RO\">a </span>asist<span lang=\"ro-RO\">at</span> la evoluția celorlalte cupluri și <span lang=\"ro-RO\">a avut oca</span>zia să asculte și să învețe din sfaturile oferite de antrenor. <span lang=\"ro-RO\">I</span>ubitorii de echitație <span lang=\"ro-RO\">au putut </span>urmări antrenamentele și demonstrațiile în manejul acoperit al clubului Equestria<span lang=\"ro-RO\"> accesul fiind liber</span>. (ALEX BARBU)</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TASTE AMBASSADORS - O altă lume</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Maeștrii bucătari, sau cum sunt alintați azi Chefii Joseph Hadad, Ștefan Popescu, Ana Consulea, Adrian Hădean, Ioan Florescu, Mihai Neacșu, John Menumorut, Cătălin Jeroiu, Pippo Giuseppe, Emanuel Mocanu și mulți alții, au fost actorii principali ai ai show-ului internațional Taste Ambassadors. El a fost dublat, la hotelul Radisson Blu din Capitală, de o expoziție cu produse variate, de la vinuri până la noi tipuri de cafea, de la ingrediente până la ustensile care fac viața mai gustoasă și mai simplă în bucătăriile profesioniste. Manifestarea a fost o premieră. Ea se va repeta în fiecare an. Cele câteva sute de participanți, au urmărit transformarea produselor de bază (carne, legume, fructe), în veritabile opere de artă. Organizatorii au precizat că ”Taste Ambassadors” își dorește să fie ”un nou concept de eveniment unde chefii, barmanii profesioniști, administratorii și proprietarii de restaurante dar și achizitorii din retailul local și internațional -, să descopere noutățile menite să reformuleze prepararea produselor alimentare și băuturilor pe piața românească”. Sfatul nostru, după ce am urmărit mai multe demonstrații: nu încercați acasă, n-o să vă iasă!</span> (<span lang=\"ro-RO\">C. MARIAN</span>)</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C</strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>OLIBIȚA - aer pur și legende de la 1883</strong> </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cererea turistică a determinat și apariția unor oferte pe măsură la Colibița, așezare pentru care autoritățile bistrițene au depus la ANT toate documentele necesare obținerii statutul de stațiune de interes local. Cel mai important potențial este cel natural, aceasta fiind una dintre cele două zone din țara noastră (alături de </span>Soveja<span lang=\"ro-RO\">-</span>Vrancea)<span lang=\"ro-RO\"> cu cel mai pur aer. </span>„<span lang=\"ro-RO\">Î</span>n urma studiului de aer a rezultat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoarea concentra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei maxime de ozon m<span lang=\"ro-RO\">ă</span>surat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a este de 90 micrograme/<span lang=\"ro-RO\">pe metru cub.</span> <span lang=\"ro-RO\">C</span>ote similare <span lang=\"ro-RO\">de puritate se regăsesc și în </span>Alpi” <span lang=\"ro-RO\">- declară</span> Emil Radu Moldovan<span lang=\"ro-RO\">, preș</span>edintele C<span lang=\"ro-RO\">onsiliului </span>J<span lang=\"ro-RO\">udețean</span> Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a-N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ud<span lang=\"ro-RO\">.</span> </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Potrivit legendei, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1883, o feti<span lang=\"ro-RO\">ță</span> din Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a, fiica unui sas <span lang=\"ro-RO\">î</span>nst<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rit, Hans Lewi, s-a vindecat de tuberculoz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> datorita aerului <span lang=\"ro-RO\">puternic în ozon. </span> <span lang=\"ro-RO\">Și</span> Erika Schuller, o arhitect<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a, a sc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pat de teribila boal<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a vremii <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a construit <span lang=\"ro-RO\">un </span>sanatoriu cu 16 camere, unde erau trata<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i bolnavii de tuberculoz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. <span lang=\"ro-RO\">Baza de tratament a </span>func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1944, c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nd a fost distrus de un incendiu <span lang=\"ro-RO\">î</span>n timpul R<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboiului. Din 1923<span lang=\"ro-RO\"> până în 1975</span>, Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a a func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat ca sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune balneo-climateric<span lang=\"ro-RO\">ă. În</span> 1980 <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntreaga a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare, inclusiv sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea, au disparut, aici fiind amenajat un lac de acumulare<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu 10 ani, la Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a erau doar circa 50 de case ale localnicilor stramutati<span lang=\"ro-RO\">. Azi există </span>400 de case de vacan<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, vile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiuni. <span lang=\"ro-RO\">Aici se</span> pot face excursii, drume<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii, ciclism montan, caiac, alpinism, pescuit, plimb<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri cu sania, dar <span lang=\"ro-RO\">și</span> cu barca pe lac.<span lang=\"ro-RO\"> Autoritățile județene</span> <span lang=\"ro-RO\">au prevăzut </span>pentru perioada 2014-2020<span lang=\"ro-RO\"> amenajarea unui domeniu schiabil ce va fi configurat din </span>13,8 k<span lang=\"ro-RO\">ilometri</span> de p<span lang=\"ro-RO\">â</span>rtii de schi<span lang=\"ro-RO\">, 7 instalații de transport pe cablu, </span>10 telegondol<span lang=\"ro-RO\">e</span>, 3 telescaune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 3 teleschiuri.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">CARAIMAN - O altă soluție pentru Eroi</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce s-au încercat diverse variante, de la accesări de fonduri europene până la granturi norvegiene, inclusiv o campanie de strîngere de resurse financiare ”Dați un ban pentru Caraiman”, care nu s-au bucurat de succes, Ministerul Apărării Naționale a luat decizia de a se ocupa de reabilitatea M</span>onumentul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> Eroilor-Cruce de pe Masivul Caraiman<span lang=\"ro-RO\">. Practic el a fost trecut - conform unui comunicat de presă din domeniul public al Orașului Bușteni în domeniul public al statului, direct în administrarea </span>M<span lang=\"ro-RO\">inisterului. Decizia a fost luată </span>„<span lang=\"ro-RO\">Î</span>n semn de omagiu adus sacrificiului suprem al celor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboiul de re<span lang=\"ro-RO\">î</span>ntregire a neamului, M.Ap.N. <span lang=\"ro-RO\">îș</span>i propune finalizarea lucr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rilor <span lang=\"ro-RO\">î</span>n anul celebr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii centenarului Marii Uniri. Monumentul a fost construit <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre anii 1926 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 1928 pe Muntele Caraiman, la altitudinea de 2291 m<span lang=\"ro-RO\">etri</span>, pentru a cinsti memoria celor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Primul R<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboi Mondial. La 14 septembrie 1928, a avut loc inaugurarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i sfin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>irea <span lang=\"ro-RO\">acestuia</span>”<span lang=\"ro-RO\">. se</span> precizeaz<span lang=\"ro-RO\">ă în comunicat</span>.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">LA VREMURI NOI TOT NOI</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alin Burcea, <span lang=\"ro-RO\">(P</span>aralela 45<span lang=\"ro-RO\">)</span>, <span lang=\"ro-RO\">a fost ales în funcția de Președinte al </span>Asociației Naționale a Agențiilor de Turism (ANAT), <span lang=\"ro-RO\">organizație pe care a mai condus-o mai mulți ani din pozițiile de Președinte sau prim-vicepreședinte. El este și fondatorul acestei organizații pe care a </span>înființat-o în urmă cu 26 de ani, împreună cu alți cinci <span lang=\"ro-RO\">investitori</span> <span lang=\"ro-RO\">din turism.</span> Burcea a<span lang=\"ro-RO\"> fost</span> <span lang=\"ro-RO\">și </span>secretar de stat în Ministerul Turismului<span lang=\"ro-RO\"> (</span>2001-2002<span lang=\"ro-RO\">). </span>Programul său de management la conducerea ANAT, pentru următorii doi ani, vizează rezolvarea unor probleme <span lang=\"ro-RO\">stringente printre care: găsirea unei variante</span> potrivită pentru piața românească de asigurare a agențiilor de turism în caz de insolvență și faliment<span lang=\"ro-RO\">, completarea Contractului cu turistul, respectiv punerea în aplicare a Legii voucherelor de vacanță, pentru care ANAT a luptat 11 ani. Din conducerea noului Consiliu Director fac parte personalități ale travel-ului românesc, precum Adrian Voican și Ciprian Popescu (prim-vicepreședinți), </span>Antonio Niţu<span lang=\"ro-RO\">, </span>George Sorin Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">, </span>Lucian Boronea<span lang=\"ro-RO\">, </span>Mircea Vladu<span lang=\"ro-RO\"> (vicepreședinți).</span>\r\n</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>SPRINGTIME SUSȚINE „CĂRȚILE COPILĂRIEI”</strong> </span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Lanțul de restaurante s-a alăturat</span> programului național de lectură <span lang=\"ro-RO\">“Cărțile copilăriei” dezvoltat de Asociația Curtea Veche. Prin acest parteneriat oferă clienților săi posibilitatea de a realiza donații în urnele amplasate la casele de marcat din restaurantele bucureștene</span> situate <span lang=\"ro-RO\">în zonele Piața Victoriei, zona Universitate, Gara de Nord, Mall Vitan, Calea Floreasca și zona Izvor. ”Întreaga sumă colectată va fi utilizată pentru </span>do<span lang=\"ro-RO\">nații de carte către copiii din satele românești care nu au acces la biblioteci sau volume proprii. Parteneriatul între Springtime și Asociația Curtea Veche a început la cea</span> de-a XXII-a ediții a Târgului Internaţional Gaudeamus<span lang=\"ro-RO\">” - a precizat Loredana Vătăvoiu, Brand Manager Springtime.</span></span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">DELTA VIE LA MUZEU</span> </span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asociația “Ivan Patzaichin – Mila 23” și partenerii săi, Societatea Ornitologică Română și Muzeul Național al Satului “Dimitrie Gusti” au <span lang=\"ro-RO\">deschis</span> Centrul de promovare și educație despre Delta Dunării și păsări amplasat chiar în incinta Muzeului. Prin realizarea unui set de activități educative, de informare și de agrement cu lotci din Deltă, acest Centru va deveni o vitrină a turismului lent din Delta Dunării. În cadrul evenimentului a fost lansat programul de agrement cu lotca și au avut loc exerciții de birdwatching. Pe lângă deja celebrele lotci marca P<span lang=\"ro-RO\">atzaikin</span>, pe lacul Herăstrău (porțiunea de apă adiacentă Muzeului) au fost instalate și două insule plutitoare acoperite cu stuf pentru cuibărirea păsărilor din zonă.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">\r\n<span lang=\"ro-RO\">PESTE 100 DE PROIECTE </span>TRANSFRONTALIERE</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Programul de cooperare transfrontalieră Interreg V-A România-Bulgaria, gestionat de Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">,</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din generaţia 2014-2020</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> deține un buget total de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">258,4 milioane de euro, din care 215,7 milioane de euro din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. El este </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">disponibil pentru 7 județe din România (Constanța, Mehedinți, Dolj, Olt, Teleorman, Giurgiu, Călărași) și 8 districte din Bulgaria (Vidin, Vratsa, Montana, Pleven, Veliko Tarnovo, Ruse, Silistra, Dobrich). Programul urmărește creșterea calității vieții și dezvoltarea zonei de graniță</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, inclusiv cea turistică,</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> prin proiecte comune, cu impact transfrontalier, implementate </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">până în 2020.</span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Autoritatea Națională din Bulgaria este Ministerul Dezvoltării Regionale</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. S</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ecretariatul Comun </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">activează</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> în Călărași, în cadrul Biroului Regional pentru Cooperare Transfrontalieră Călărași pentru Granița România-Bulgaria,</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> cu o sucursală la Ruse (Bulgaria). Alte informații pe site-ul <a href=\"http://www.cbcromaniabulgaria.eu/\">www.cbcromaniabulgaria.eu</a>. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚIE LA ȘUGAȘ BĂI</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Î</span>n ultimii 3 ani, au fost investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i peste 6,6 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane lei</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n dezvoltarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i modernizarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii <span lang=\"ro-RO\">Ș</span>uga<span lang=\"ro-RO\">ș</span> B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i din jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Covasna, printr-un proiect cofinan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at prin P<span lang=\"ro-RO\">OR. El a </span>inclus construirea un<span lang=\"ro-RO\">or terenuri de </span>mini golf<span lang=\"ro-RO\">, </span>de tenis cu gazon sintetic, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i unul pentru sporturi extreme, care include <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i un perete artificial de escalad<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, de 12 <span lang=\"ro-RO\">metri înălțime și 9 metri </span>l<span lang=\"ro-RO\">ățime</span>, o rampa de racing pentru cicli<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\">, un parc de aventură amenajat în pădurea din stațiune etc. Conform v</span>iceprimarul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> Tischler Ferenc au fost reabilitate complet imobilele achizi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2009 de Consiliul Local<span lang=\"ro-RO\"> Sfântu Gheorghe</span> de la SC Turism Oltul SA, respectiv baza de tratament, bazinul de apa mineral<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, mofeta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fostul restaurant<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">\r\n<strong><span lang=\"ro-RO\"> CE PERSPECTIVE ARE INDUSTRIA BALNEO</span></strong></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dezvoltarea <span lang=\"ro-RO\">acestui segment </span>depinde de modul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care actorii economici dintr-o regiune reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>esc s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> coopereze pentru a crea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvolta o identitate competitiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a zonei.<span lang=\"ro-RO\"> E</span>ste <span lang=\"ro-RO\">doar </span>una din<span lang=\"ro-RO\">tre</span> concluzii<span lang=\"ro-RO\">le</span> care s-a degajat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma evenimentului organizat de Centrul USH Pro Business <span lang=\"ro-RO\">î</span>mpreun<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu OPTBR, <span lang=\"ro-RO\">la jumătatea lunii mai. În</span> cadrul seminarului „Perspectivele Industriei Balneo <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia”<span lang=\"ro-RO\"> au pledat pentru idei fezabile</span> <span lang=\"ro-RO\">specialiști î</span>n domeniul clusterelor, structuri asociative <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i industriei hoteliere. Costin Lianu, membru fondator Clustero, Francois Renaut, reprezentant al Vichy <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia, Dr<span lang=\"ro-RO\">.</span> Ion P<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgaru, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte OMTR, <span lang=\"ro-RO\">Adr</span>ian Voican, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte al A<span lang=\"ro-RO\">PDT </span>Prahova<span lang=\"ro-RO\">, </span>Rodica Pencea,<span lang=\"ro-RO\"> s</span>ecretar <span lang=\"ro-RO\">g</span>eneral <span lang=\"ro-RO\">al </span>OPTBR, Marius Andra, Director<span lang=\"ro-RO\">ul </span> Direc<span lang=\"ro-RO\">ției</span> de Turism <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul M<span lang=\"ro-RO\">inisterului Economiei, </span>Iuliana Barbu, Director <span lang=\"ro-RO\">de </span>Marketing al Centrului Sanconfind C<span lang=\"ro-RO\">â</span>mpina<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span></span>','Policolor - Redescopera culorile satelor, EVENIMENTE nr.146','','inherit','closed','closed','','4924-revision-v1','','','2016-09-05 10:26:50','2016-09-05 08:26:50','',4924,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4924-revision-v1/',0,'revision','',0),(4926,1,'2016-09-05 11:25:50','2016-09-05 09:25:50','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Un studiu global arată că că ne aflăm pe locul al treilea în Europa după numărul hotelurilor de lux deținut de Capitală. La Ana Group și Arsenal au apărut directori noi iar la Mamaia intră în circuit primul hotel al... piraților. Nici că se putea mai bine.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4965\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4965\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BUCUREȘTI: pe locul 3</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">P</span>otrivit compani<span lang=\"ro-RO\">ei </span>de cercetare de pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> STR Global<span lang=\"ro-RO\">, Bucureștiul se află pe poziția </span>a treia, dupa Praga <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Budapesta, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nainte de Var<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ovia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Sofia<span lang=\"ro-RO\"> în ceea ce privește numărul hotelurilor de lux. Studiul nu se referă numai la hotelurile</span> de 5 stele, ci la num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul propriet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ilor care <span lang=\"ro-RO\">î</span>ndeplinesc o serie de condi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii valabile la nivel mondial pentru a fi considerate de lux<span lang=\"ro-RO\">. C</span>onform <span lang=\"ro-RO\">specialiștilor</span> STR Global Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri de lux, de dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ori mai pu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine dec<span lang=\"ro-RO\">â</span>t Praga, cea mai cunoscut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Europa Central<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de Est din punct de vedere turistic. „Exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un sistem la nivel interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional <span lang=\"ro-RO\">î</span>n func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie de care se clasific<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hotelurile de lux, sistem <span lang=\"ro-RO\">stabilit de decenii</span>“<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Sorin Ionescu, fondator <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i director al companiei de consultan<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul hotel<span lang=\"ro-RO\">ier</span> Fivestar Hospitality. </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">JW MARRIOTT: Investiție de 3 milioane\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4966\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4966\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-2.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 2\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cu un puternic potențial de exprimare comercială</span> <span lang=\"ro-RO\">(</span>402 camere, 12 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, 6 restaurante, un centru de <span lang=\"ro-RO\">business</span>, o galerie de lux pentru<span lang=\"ro-RO\"> shopping</span>, cazino, spa <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fitness<span lang=\"ro-RO\">), </span>JW Marriott<span lang=\"ro-RO\"> Grand Hotel</span> din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti a<span lang=\"ro-RO\"> anunțat finalizarea unei investiții de 3 milioane de euro în </span>modernizarea a dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> etaje<span lang=\"ro-RO\">. În total au fost renovate </span>102 camere, 5 apartamente, 2 apartamente preziden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i executive lounge.<span lang=\"ro-RO\"> Aceasta re</span>prezint<span lang=\"ro-RO\">ă</span> prima etap<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din planurile de renovare a etajelor<span lang=\"ro-RO\"> cu spații de cazare. Pentru respectivele operațiuni JW Marriott București ( clasificat la 5 stele) a apelat la un arhitect portughez, </span>specializat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n design pentru brandul JW Marriott<span lang=\"ro-RO\">. Noul mobilier a fost furnizat de către producători italieni și spanioli.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4968\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4968\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-3.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 3\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MAMAIA: Primul hotel tematic</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Hotelul Bicaz din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea Mamaia,<span lang=\"ro-RO\"> este prima unitate de cazare tematică intrată în circuitul turistic în acest sezon estival. Atmosfera, costumele, decorurile amenajările exterioare sunt inspirate din peliculele ”Pirații din Caraibe”. </span>Fiecare camer<span lang=\"ro-RO\">ă a hotelului ce se numește </span>„Pirates Resort Bicaz” <span lang=\"ro-RO\">deține </span>un tablou mare <span lang=\"ro-RO\">inspirat din acțiunea filmului. Proprietarii, frații </span>Dan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Alexandrescu<span lang=\"ro-RO\"> -</span>, <span lang=\"ro-RO\">au spus că vechiul nume Bicaz, va dispărea treptat în viitorii ani. Tot ei au mai declarat că u</span>nitatea va func<span lang=\"ro-RO\">ți</span>ona <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regim de demipensiune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiune complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">urmând ca din sezonul viitor să fie vândute și pachete all inculsive. </span>Hotelul<span lang=\"ro-RO\">, </span>reclasificat de la 2 la 3 stele<span lang=\"ro-RO\">, oferă</span> 158 de camere <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 8 apartamente, cu o capacitate <span lang=\"ro-RO\">totală </span>de 300 de locuri.<span lang=\"ro-RO\"> Investitorii, frații Alexandrescu, și-au </span>v<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndut <span lang=\"ro-RO\">anul trecut </span>afacerea de condimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ingrediente pentru pr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>jituri Alex &amp; Comp c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Fuchs <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dr. Oetker, <span lang=\"ro-RO\">pentru suma de 8 milioane de euro. Ei au investit în turism 6 milioane, sumă ce acoperă contravaloarea tranzacției, renovarea, decorarea și restandardizarea hotelului Pirates Resort Bicaz. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MANAGEMENT: Directori noi la Ana și Arsenal</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alexandra Copos de Prada<span lang=\"ro-RO\"> a predat conducerea executivă a Ana Hotels noului director general </span>Christine Schillings<span lang=\"ro-RO\">. Decizia luată este una personală dar Alexandra va continua să </span>conduc<span lang=\"ro-RO\">ă grupul </span>Ana Pan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">să se dedice</span> dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii <span lang=\"ro-RO\">unor </span>proiecte antreprenoria<span lang=\"ro-RO\">le</span> personale. Christine Schillings are o experien<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 30<span lang=\"ro-RO\"> de ani în cadrul </span>Hilton Worldwide, unde a <span lang=\"ro-RO\">coordonat </span>un portofoliu de 46 de hoteluri din Estul Europei, Turcia, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Israel.<span lang=\"ro-RO\"> Înființat în 2007 Grupul Ana Hotels deține </span>7 <span lang=\"ro-RO\">unități în </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Eforie Nord<span lang=\"ro-RO\">, cu o capacitate totală de </span>cazare de 975 camere<span lang=\"ro-RO\"> și</span> <span lang=\"ro-RO\">peste 70</span>0 de angajati.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și la complexul</span> Arsenal Park de la Or<span lang=\"ro-RO\">ăș</span>tie, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut de fra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Marius <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Emil Cristescu, <span lang=\"ro-RO\">s-a produs schimbarea managementului. </span>Gabriel Predescu<span lang=\"ro-RO\"> este noul director general iar misiunea sa este de a </span>cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te calitatea serviciilor<span lang=\"ro-RO\">. </span>N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>scut <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1981, Predescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput cariera <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Cluj, la hotelul Rimini, unde a<span lang=\"ro-RO\"> avansat până la poziția de </span>director general. Ulterior a condus hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de 4 stele<span lang=\"ro-RO\"> Athos (tot din </span>Cluj<span lang=\"ro-RO\">), a activat la București în domeniul </span>F&amp;B <span lang=\"ro-RO\">(hotel </span>Caro<span lang=\"ro-RO\">)</span>. <span lang=\"ro-RO\">A plecat în </span>SUA, unde a condus departamentul Food&amp;Beverage al Island Country Club<span lang=\"ro-RO\">, apoi la </span>Sheraton Club de Pins Alger, care de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine cel mai mare <span lang=\"ro-RO\">complex</span> de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e din Nordul Africii<span lang=\"ro-RO\">, respectiv la</span> Lily Beach Resort din Maldive, unde a fost director Food&amp;Beverages<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALBA IULIA: Number 5</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">Number 5 Boutique </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">este numele hotelului ce va intra în circuitul turistic la Alba Iulia. Conform proiectului acesta</span></span><span style=\"color: #000000;\"> va fi compus din subsol, parter </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i 3 etaje</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> și va oferi </span></span><span style=\"color: #000000;\">24 de camere</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #000000;\">un restaurant</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span></span><span style=\"color: #000000;\">o sal</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de conferin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">e.</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> Investitorul este </span></span><span style=\"color: #000000;\">Cosmin Mati</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">eș</span></span><span style=\"color: #000000;\">, managerul restaurantului </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">M</span></span><span style=\"color: #000000;\">edieval Pub 13 din Alba Iulia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">. </span></span>“Foarte mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, care luau masa <span lang=\"ro-RO\">î</span>n restaurant <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi cereau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> le recomand un loc de cazare. Construc<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia unui hotel a venit ca urmare a cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>terii acestor cereri”<span lang=\"ro-RO\">,</span> a declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Ma<span lang=\"ro-RO\">t</span>i<span lang=\"ro-RO\">eș</span>. <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Suma alocată pentru acest boutique-hotel de 4 stele este estimată la </span></span><span style=\"color: #000000;\">circa 800.000 </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">euro și provine din fonduri proprii. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4046\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4046\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" alt=\"fivestar-hospitality\" width=\"500\" height=\"87\" /></a></span></span></p>','Managerii se schimba, hotelurile raman, INDUSTRIE HOTELIERA nr.146','','publish','open','open','','managerii-se-schimba-hotelurile-raman-industrie-hoteliera-nr-146','','','2016-09-05 11:51:05','2016-09-05 09:51:05','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4926',0,'post','',0),(4927,1,'2016-09-05 10:30:50','2016-09-05 08:30:50','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Un studiu global arată că că ne aflăm pe locul al treilea în Europa după numărul hotelurilor de lux deținut de Capitală. La Ana Group și Arsenal au apărut directori noi iar la Mamaia intră în circuit primul hotel al... piraților. Nici că se putea mai bine. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BUCUREȘTI: pe locul 3</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">P</span>otrivit compani<span lang=\"ro-RO\">ei </span>de cercetare de pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> STR Global<span lang=\"ro-RO\">, Bucureștiul se află pe poziția </span>a treia, dupa Praga <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Budapesta, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nainte de Var<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ovia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Sofia<span lang=\"ro-RO\"> în ceea ce privește numărul hotelurilor de lux. Studiul nu se referă numai la hotelurile</span> de 5 stele, ci la num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul propriet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ilor care <span lang=\"ro-RO\">î</span>ndeplinesc o serie de condi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii valabile la nivel mondial pentru a fi considerate de lux<span lang=\"ro-RO\">. C</span>onform <span lang=\"ro-RO\">specialiștilor</span> STR Global Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri de lux, de dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ori mai pu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine dec<span lang=\"ro-RO\">â</span>t Praga, cea mai cunoscut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Europa Central<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de Est din punct de vedere turistic. „Exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un sistem la nivel interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional <span lang=\"ro-RO\">î</span>n func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie de care se clasific<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hotelurile de lux, sistem <span lang=\"ro-RO\">stabilit de decenii</span>“<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Sorin Ionescu, fondator <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i director al companiei de consultan<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul hotel<span lang=\"ro-RO\">ier</span> Fivestar Hospitality. </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">JW MARRIOTT: Investiție de 3 milioane</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cu un puternic potențial de exprimare comercială</span> <span lang=\"ro-RO\">(</span>402 camere, 12 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, 6 restaurante, un centru de <span lang=\"ro-RO\">business</span>, o galerie de lux pentru<span lang=\"ro-RO\"> shopping</span>, cazino, spa <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fitness<span lang=\"ro-RO\">), </span>JW Marriott<span lang=\"ro-RO\"> Grand Hotel</span> din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti a<span lang=\"ro-RO\"> anunțat finalizarea unei investiții de 3 milioane de euro în </span>modernizarea a dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> etaje<span lang=\"ro-RO\">. În total au fost renovate </span>102 camere, 5 apartamente, 2 apartamente preziden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i executive lounge.<span lang=\"ro-RO\"> Aceasta re</span>prezint<span lang=\"ro-RO\">ă</span> prima etap<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din planurile de renovare a etajelor<span lang=\"ro-RO\"> cu spații de cazare. Pentru respectivele operațiuni JW Marriott București ( clasificat la 5 stele) a apelat la un arhitect portughez, </span>specializat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n design pentru brandul JW Marriott<span lang=\"ro-RO\">. Noul mobilier a fost furnizat de către producători italieni și spanioli. </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MAMAIA: Primul hotel tematic</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Hotelul Bicaz din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea Mamaia,<span lang=\"ro-RO\"> este prima unitate de cazare tematică intrată în circuitul turistic în acest sezon estival. Atmosfera, costumele, decorurile amenajările exterioare sunt inspirate din peliculele ”Pirații din Caraibe”. </span>Fiecare camer<span lang=\"ro-RO\">ă a hotelului ce se numește </span>„Pirates Resort Bicaz” <span lang=\"ro-RO\">deține </span>un tablou mare <span lang=\"ro-RO\">inspirat din acțiunea filmului. Proprietarii, frații </span>Dan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Alexandrescu<span lang=\"ro-RO\"> -</span>, <span lang=\"ro-RO\">au spus că vechiul nume Bicaz, va dispărea treptat în viitorii ani. Tot ei au mai declarat că u</span>nitatea va func<span lang=\"ro-RO\">ți</span>ona <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regim de demipensiune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiune complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">urmând ca din sezonul viitor să fie vândute și pachete all inculsive. </span>Hotelul<span lang=\"ro-RO\">, </span>reclasificat de la 2 la 3 stele<span lang=\"ro-RO\">, oferă</span> 158 de camere <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 8 apartamente, cu o capacitate <span lang=\"ro-RO\">totală </span>de 300 de locuri.<span lang=\"ro-RO\"> Investitorii, frații Alexandrescu, și-au </span>v<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndut <span lang=\"ro-RO\">anul trecut </span>afacerea de condimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ingrediente pentru pr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>jituri Alex &amp; Comp c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Fuchs <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dr. Oetker, <span lang=\"ro-RO\">pentru suma de 8 milioane de euro. Ei au investit în turism 6 milioane, sumă ce acoperă contravaloarea tranzacției, renovarea, decorarea și restandardizarea hotelului Pirates Resort Bicaz. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MANAGEMENT: Directori noi la Ana și Arsenal</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alexandra Copos de Prada<span lang=\"ro-RO\"> a predat conducerea executivă a Ana Hotels noului director general </span>Christine Schillings<span lang=\"ro-RO\">. Decizia luată este una personală dar Alexandra va continua să </span>conduc<span lang=\"ro-RO\">ă grupul </span>Ana Pan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">să se dedice</span> dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii <span lang=\"ro-RO\">unor </span>proiecte antreprenoria<span lang=\"ro-RO\">le</span> personale. Christine Schillings are o experien<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 30<span lang=\"ro-RO\"> de ani în cadrul </span>Hilton Worldwide, unde a <span lang=\"ro-RO\">coordonat </span>un portofoliu de 46 de hoteluri din Estul Europei, Turcia, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Israel.<span lang=\"ro-RO\"> Înființat în 2007 Grupul Ana Hotels deține </span>7 <span lang=\"ro-RO\">unități în </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Eforie Nord<span lang=\"ro-RO\">, cu o capacitate totală de </span>cazare de 975 camere<span lang=\"ro-RO\"> și</span> <span lang=\"ro-RO\">peste 70</span>0 de angajati.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și la complexul</span> Arsenal Park de la Or<span lang=\"ro-RO\">ăș</span>tie, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut de fra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Marius <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Emil Cristescu, <span lang=\"ro-RO\">s-a produs schimbarea managementului. </span>Gabriel Predescu<span lang=\"ro-RO\"> este noul director general iar misiunea sa este de a </span>cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te calitatea serviciilor<span lang=\"ro-RO\">. </span>N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>scut <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1981, Predescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput cariera <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Cluj, la hotelul Rimini, unde a<span lang=\"ro-RO\"> avansat până la poziția de </span>director general. Ulterior a condus hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de 4 stele<span lang=\"ro-RO\"> Athos (tot din </span>Cluj<span lang=\"ro-RO\">), a activat la București în domeniul </span>F&amp;B <span lang=\"ro-RO\">(hotel </span>Caro<span lang=\"ro-RO\">)</span>. <span lang=\"ro-RO\">A plecat în </span>SUA, unde a condus departamentul Food&amp;Beverage al Island Country Club<span lang=\"ro-RO\">, apoi la </span>Sheraton Club de Pins Alger, care de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine cel mai mare <span lang=\"ro-RO\">complex</span> de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e din Nordul Africii<span lang=\"ro-RO\">, respectiv la</span> Lily Beach Resort din Maldive, unde a fost director Food&amp;Beverages<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALBA IULIA: Number 5</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">Number 5 Boutique </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">este numele hotelului ce va intra în circuitul turistic la Alba Iulia. Conform proiectului acesta</span></span><span style=\"color: #000000;\"> va fi compus din subsol, parter </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i 3 etaje</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> și va oferi </span></span><span style=\"color: #000000;\">24 de camere</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #000000;\">un restaurant</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span></span><span style=\"color: #000000;\">o sal</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de conferin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">e.</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> Investitorul este </span></span><span style=\"color: #000000;\">Cosmin Mati</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">eș</span></span><span style=\"color: #000000;\">, managerul restaurantului </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">M</span></span><span style=\"color: #000000;\">edieval Pub 13 din Alba Iulia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">. </span></span>“Foarte mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, care luau masa <span lang=\"ro-RO\">î</span>n restaurant <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi cereau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> le recomand un loc de cazare. Construc<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia unui hotel a venit ca urmare a cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>terii acestor cereri”<span lang=\"ro-RO\">,</span> a declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Ma<span lang=\"ro-RO\">t</span>i<span lang=\"ro-RO\">eș</span>. <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Suma alocată pentru acest boutique-hotel de 4 stele este estimată la </span></span><span style=\"color: #000000;\">circa 800.000 </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">euro și provine din fonduri proprii. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR</span></span></p>','Managerii se schimba, hotelurile raman, INDUSTRIE HOTELIERA nr.146','','inherit','closed','closed','','4926-revision-v1','','','2016-09-05 10:30:50','2016-09-05 08:30:50','',4926,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4926-revision-v1/',0,'revision','',0),(4928,1,'2016-09-05 11:28:59','2016-09-05 09:28:59','<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt un joc de culori, o defilare cu caracter, cea mai mare paradă ecvestră în aer liber a Europei, o găselniţă istorică transilvăneană la porţile burgului coroanei. Sunt o mândrie a localnicilor şi, cu din ce în ce mai mult sprijin în viitor, vor fi un fenomen al tradiţiilor româneşti.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4954\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4954\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg\" alt=\"Junii brasovului 1\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt Junii Braşovului – un motiv de sărbătoare, în fiecare an, în prima săptămână după Paşti. E greu de definit de unde vine tradiţia Junilor Braşovului. Cronicarii germani ai Transilvaniei medievale vedeau obiceiul ca pe o sărbătoare a venirii primăverii şi o asociau cu rituri străvechi, probabil de pe vremea dacilor. Ştim că Societatea Junilor Bătrâni, unul dintre cele 7 grupuri de Juni braşoveni de astăzi, a luat fiinţă undeva în jurul anului 1877, însă protocoalele de organizare a cetelor sunt mult mai vechi. Tradiţia transmite locurile de adunare, hainele care se poartă, poziţionarea culorilor steagului românesc dar şi ordinea de defilare. </span></span>\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"4955,4956,4957,4958,4959,4960,4961,4962\"]\r\n\r\n„<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Ziua de Călări” este prima Duminică după Paşte iar Junii parcurg oraşul într-o defilare elegantă, lină dar plină de caracter şi de nerv. <span lang=\"ro-RO\">Am urmărit cum se adună dimineața g</span>rupurile în piaţa Unirii din Şcheii Braşovului – chiar lângă curtea Bisericii Sfântul Nicolae şi a celei mai vechi şcoli româneşti din Transilvania. <span lang=\"ro-RO\">Conform unui vechi ”ritual” s</span>e încolonează şi pornesc călare prin centrul istoric al Braşovului, coborând pe strada Mureşenilor, pe o latură a Pieţei Sfatului până la parc, şi urcând prin vechea cetate, pe strada Republicii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">În „Ziua de Călări”</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Drepţi şi ţanţoşi, mai încruntaţi sau mai zâmbitori, vătafii, urmaţi de stegari şi armaşi, introduc fiecare grup. Junii Tineri cu jachete negre şi nasturi de argint sunt urmaţi de Junii Bătrâni, ce poartă o lentă tricoloră peste piept. Mii de oameni cu mii de telefoane şi camere foto, admiră, filmează, fotografiază. Călăreţii salută publicul cu „Hristos a Înviat” iar lumea răspunde, în valuri, iar şi iar. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Junii Curcani s<span lang=\"ro-RO\">unt</span> recunosc<span lang=\"ro-RO\">uți</span> după căciulile negre „cu ţoc” (puţin pleoştite pe o parte) şi ornate cu pene de curcan. Caii Junilor vin de la hergheliile din toată ţara, de la Timişoara, până la Suceava. Unii trec în trap uşor atât de frumos, de parcă se ştiu priviţi şi admiraţi, alţii saltă nervos iar îngrijitorii îi ţin de frâuri. Urmează Junii Dorobanţi cu căciulile sure, model Mihai Viteazul şi Junii Braşovecheni. Caii sunt împodobiţi cu fire şi ciucuri tricolori, care se leagănă cadenţat. Pe sub poarta Şcheilor se iese din burgul coroanei (Kronstandt era numele săsesc al Braşovului) şi Junii se opresc pentru fotografii şi salută din nou mulţimea. Aici, pe strada Prundului nr. 1, Primăria a reabilitat o vilă în stil neoromânesc şi, la începutul lunii mai, a des<span lang=\"ro-RO\">c</span>his-o publicului ca nou Centru de Informare Turistică a oraşului dar şi ca Sediu al Uniunii Junilor. Cămăşile Junilor Roşiori lucesc de îţi iau ochii, brodate cu fluturi ori trandafiri din paiete iar ultimul grup, cel al Junilor Albiori se întrece în strălucire şi îşi prezintă, galant, căciulile albe. Cetele se îndreaptă, pe străzile din ce în ce mai înguste, spre poienile din afara Şcheilor, către Pietrele lui Solomon. Mii de oameni îi urmează, în ziua luminoasă, albastră şi călduţă, ca într-un pelerinaj. <span lang=\"ro-RO\">Așa am făcut și noi. Iar ziua a fost norocoasă pentru toți fiind plină de soare și ferită de ploi. </span>Plini de voie bună şi cu gândul la anunţata „serbare câmpenească” braşovenii merg pe jos astăzi cel puţin vreo şase kilometri. Câte unul se opreşte să culeagă de pe asfalt o paetă căzută dintr-un costum de jun, vechi de sute de ani. Nu râdeţi! E de păstrat căci nu oricine pune mâna pe aşa ceva!</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">La festin „între chietri”</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Până la Pietrele lui Solomon<span lang=\"ro-RO\"> - care sunt de fapt niște stânci impresionante, atât prin dimensiuni cât și prin frumusețea lor sălbatică -, </span> e cale lungă dar merită drumul: un râu subţirel străbate poiana în care sunt amenajate chioşcuri de lemn şi bănci pentru picnic. Dincolo de ele se ridică pietrele sure ale muntelui (seamănă cu căciulile călăreţilor). În zi de sărbătoare pentru Juni aici sunt zeci de corturi, micii sfârâie pe grătare iar alte bunătăţuri tradiţionale se încing în ceaune. Te ambiţionezi şi mergi mai departe, urcând pe buza unui defileu. Pădurea, peisajul, aerul curat şi muzica de voie bună ce răzbate până la tine te cheamă mai departe. „Între Chietri” este locul în care, prin tradiţie, Junii aruncau buzduganele. Astăzi se cântă Troparul Învierii, se joacă Hora Junilor iar apoi amiaza este deschisă vinului bun şi gustărilor (de la şunculiţe şi afumături până la ouă înroşite, drob şi cozonac ori pască). <span lang=\"ro-RO\">La acest capitol al remarcat expunerea gastronomică a grupului Transilvania Hotels &amp; Travel, care a sponsorizat familia </span>Juni<span lang=\"ro-RO\">lor</span> Braşovecheni<span lang=\"ro-RO\">. ”Am reușit să atragem și turiști și sperăm ca numărul lor să crească de la an la an. Suntem convinși că o asemenea sărbătoare, unică în România, ar merita o recunoaștere la nivel de patrimoniu spiritual imaterial UNESCO. Demersurile sunt în derulare și de aceea am considerat că grupul nostru trebuie să se implice cu devotament în susținerea evenimentului” - ne-a precizat Dan Maria, reprezentantul Transilvania Hotels &amp; Travel. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Grupurile de juni se împart pe sub steaguri, la mesele lungi de lemn. Se închină, curg urări, îmbrăţişări. Aplauzele, pupăturile<span lang=\"ro-RO\"> îmbrățișările</span> şi râsul se pierd printre notele melodiilor tradiţionale. Turiştii se plimbă pe caii de poveste, picură<span lang=\"ro-RO\"> puțin</span>,<span lang=\"ro-RO\"> apoi</span> mai iese soarele. Oricine ai fi ai vrea ca amiaza asta să nu se mai termine. Sărbătoarea Junilor se încheie în Duminica Tomii, pe la 6 spre seară. Traficul se redeschide iar Braşovul, mângâiat de paşii miilor de localnici ce au fost în centru să vadă Junii, îşi reia ritmul obişnuit. Dacă nici anul acesta nu aţi ajuns la Junii Braşovului, în 2017 sărbătoarea cade pe 30 Aprilie!</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">SÎNZIANA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','La pas si la dant cu Junii Brasovului, REDESCOPERA ROMANIA nr. 146','','publish','open','open','','la-pas-si-la-dant-cu-junii-brasovului-redescopera-romania-nr-146','','','2016-09-05 11:48:59','2016-09-05 09:48:59','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4928',0,'post','',0),(4929,1,'2016-09-05 10:33:59','2016-09-05 08:33:59','<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt un joc de culori, o defilare cu caracter, cea mai mare paradă ecvestră în aer liber a Europei, o găselniţă istorică transilvăneană la porţile burgului coroanei. Sunt o mândrie a localnicilor şi, cu din ce în ce mai mult sprijin în viitor, vor fi un fenomen al tradiţiilor româneşti. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt Junii Braşovului – un motiv de sărbătoare, în fiecare an, în prima săptămână după Paşti. E greu de definit de unde vine tradiţia Junilor Braşovului. Cronicarii germani ai Transilvaniei medievale vedeau obiceiul ca pe o sărbătoare a venirii primăverii şi o asociau cu rituri străvechi, probabil de pe vremea dacilor. Ştim că Societatea Junilor Bătrâni, unul dintre cele 7 grupuri de Juni braşoveni de astăzi, a luat fiinţă undeva în jurul anului 1877, însă protocoalele de organizare a cetelor sunt mult mai vechi. Tradiţia transmite locurile de adunare, hainele care se poartă, poziţionarea culorilor steagului românesc dar şi ordinea de defilare. </span></span>\r\n\r\n„<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Ziua de Călări” este prima Duminică după Paşte iar Junii parcurg oraşul într-o defilare elegantă, lină dar plină de caracter şi de nerv. <span lang=\"ro-RO\">Am urmărit cum se adună dimineața g</span>rupurile în piaţa Unirii din Şcheii Braşovului – chiar lângă curtea Bisericii Sfântul Nicolae şi a celei mai vechi şcoli româneşti din Transilvania. <span lang=\"ro-RO\">Conform unui vechi ”ritual” s</span>e încolonează şi pornesc călare prin centrul istoric al Braşovului, coborând pe strada Mureşenilor, pe o latură a Pieţei Sfatului până la parc, şi urcând prin vechea cetate, pe strada Republicii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">În „Ziua de Călări”</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Drepţi şi ţanţoşi, mai încruntaţi sau mai zâmbitori, vătafii, urmaţi de stegari şi armaşi, introduc fiecare grup. Junii Tineri cu jachete negre şi nasturi de argint sunt urmaţi de Junii Bătrâni, ce poartă o lentă tricoloră peste piept. Mii de oameni cu mii de telefoane şi camere foto, admiră, filmează, fotografiază. Călăreţii salută publicul cu „Hristos a Înviat” iar lumea răspunde, în valuri, iar şi iar. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Junii Curcani s<span lang=\"ro-RO\">unt</span> recunosc<span lang=\"ro-RO\">uți</span> după căciulile negre „cu ţoc” (puţin pleoştite pe o parte) şi ornate cu pene de curcan. Caii Junilor vin de la hergheliile din toată ţara, de la Timişoara, până la Suceava. Unii trec în trap uşor atât de frumos, de parcă se ştiu priviţi şi admiraţi, alţii saltă nervos iar îngrijitorii îi ţin de frâuri. Urmează Junii Dorobanţi cu căciulile sure, model Mihai Viteazul şi Junii Braşovecheni. Caii sunt împodobiţi cu fire şi ciucuri tricolori, care se leagănă cadenţat. Pe sub poarta Şcheilor se iese din burgul coroanei (Kronstandt era numele săsesc al Braşovului) şi Junii se opresc pentru fotografii şi salută din nou mulţimea. Aici, pe strada Prundului nr. 1, Primăria a reabilitat o vilă în stil neoromânesc şi, la începutul lunii mai, a des<span lang=\"ro-RO\">c</span>his-o publicului ca nou Centru de Informare Turistică a oraşului dar şi ca Sediu al Uniunii Junilor. Cămăşile Junilor Roşiori lucesc de îţi iau ochii, brodate cu fluturi ori trandafiri din paiete iar ultimul grup, cel al Junilor Albiori se întrece în strălucire şi îşi prezintă, galant, căciulile albe. Cetele se îndreaptă, pe străzile din ce în ce mai înguste, spre poienile din afara Şcheilor, către Pietrele lui Solomon. Mii de oameni îi urmează, în ziua luminoasă, albastră şi călduţă, ca într-un pelerinaj. <span lang=\"ro-RO\">Așa am făcut și noi. Iar ziua a fost norocoasă pentru toți fiind plină de soare și ferită de ploi. </span>Plini de voie bună şi cu gândul la anunţata „serbare câmpenească” braşovenii merg pe jos astăzi cel puţin vreo şase kilometri. Câte unul se opreşte să culeagă de pe asfalt o paetă căzută dintr-un costum de jun, vechi de sute de ani. Nu râdeţi! E de păstrat căci nu oricine pune mâna pe aşa ceva!</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">La festin „între chietri”</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Până la Pietrele lui Solomon<span lang=\"ro-RO\"> - care sunt de fapt niște stânci impresionante, atât prin dimensiuni cât și prin frumusețea lor sălbatică -, </span> e cale lungă dar merită drumul: un râu subţirel străbate poiana în care sunt amenajate chioşcuri de lemn şi bănci pentru picnic. Dincolo de ele se ridică pietrele sure ale muntelui (seamănă cu căciulile călăreţilor). În zi de sărbătoare pentru Juni aici sunt zeci de corturi, micii sfârâie pe grătare iar alte bunătăţuri tradiţionale se încing în ceaune. Te ambiţionezi şi mergi mai departe, urcând pe buza unui defileu. Pădurea, peisajul, aerul curat şi muzica de voie bună ce răzbate până la tine te cheamă mai departe. „Între Chietri” este locul în care, prin tradiţie, Junii aruncau buzduganele. Astăzi se cântă Troparul Învierii, se joacă Hora Junilor iar apoi amiaza este deschisă vinului bun şi gustărilor (de la şunculiţe şi afumături până la ouă înroşite, drob şi cozonac ori pască). <span lang=\"ro-RO\">La acest capitol al remarcat expunerea gastronomică a grupului Transilvania Hotels &amp; Travel, care a sponsorizat familia </span>Juni<span lang=\"ro-RO\">lor</span> Braşovecheni<span lang=\"ro-RO\">. ”Am reușit să atragem și turiști și sperăm ca numărul lor să crească de la an la an. Suntem convinși că o asemenea sărbătoare, unică în România, ar merita o recunoaștere la nivel de patrimoniu spiritual imaterial UNESCO. Demersurile sunt în derulare și de aceea am considerat că grupul nostru trebuie să se implice cu devotament în susținerea evenimentului” - ne-a precizat Dan Maria, reprezentantul Transilvania Hotels &amp; Travel. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Grupurile de juni se împart pe sub steaguri, la mesele lungi de lemn. Se închină, curg urări, îmbrăţişări. Aplauzele, pupăturile<span lang=\"ro-RO\"> îmbrățișările</span> şi râsul se pierd printre notele melodiilor tradiţionale. Turiştii se plimbă pe caii de poveste, picură<span lang=\"ro-RO\"> puțin</span>,<span lang=\"ro-RO\"> apoi</span> mai iese soarele. Oricine ai fi ai vrea ca amiaza asta să nu se mai termine. Sărbătoarea Junilor se încheie în Duminica Tomii, pe la 6 spre seară. Traficul se redeschide iar Braşovul, mângâiat de paşii miilor de localnici ce au fost în centru să vadă Junii, îşi reia ritmul obişnuit. Dacă nici anul acesta nu aţi ajuns la Junii Braşovului, în 2017 sărbătoarea cade pe 30 Aprilie!</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">SÎNZIANA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','La pas si la dant cu Junii Brasovului, REDESCOPERA ROMANIA nr. 146','','inherit','closed','closed','','4928-revision-v1','','','2016-09-05 10:33:59','2016-09-05 08:33:59','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4928-revision-v1/',0,'revision','',0),(4930,1,'2016-09-05 10:39:56','2016-09-05 08:39:56','<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">30 de producători de vin, 6 <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ări participante, sute de specialiști sosiți aici de pe dealurile podgoriilor, din cramele secrete ori coborâți de la catedre. 58 de parteneri media naționali dintre care 20<span lang=\"ro-RO\"> de</span> cunoscători ai vinului și oenoturismului.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4943\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4943\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg\" alt=\"Vinvest 1\" width=\"1024\" height=\"541\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">De ce a devenit orașul de pe malurile Begăi o Capitală a Vinului? În primul rând pentru că s-a dedicat cu pasiune și devotament, de cînd a bătut primul gong (a se citi - s-a deschis în 2004 primul expo-salon de vinuri). Apoi datorită echipe<span lang=\"ro-RO\">i</span> condusă de către Lucia Pârvu - somelier, promotor, organizator, investitor în relațiile cu mass media de specialitate (iată o nouă profesie) și mai ales amprenta de marcă pusă pe fiecare ediție a Vinvest și a Vintest. Timp de 13 ani, publicul timișorean a fost educat să descopere, să în<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eleagă, să iubească vinul. Și recenta ediție s-a adresat cu prioritate consumatorului final, care, ulterior, la hipermarket, supermarket, magazine de specialitate sau HoReCa (hoteluri, restaurante, catering) va recunoaște vinurile degustate<span lang=\"ro-RO\">.</span> Alături de producători s-au regăsit în salon utilaje pentru îngrijirea plantațiilor, sisteme de susținere<span lang=\"ro-RO\">, întreținere și protejare a </span> viței de vie, echipamente profesionale <span lang=\"ro-RO\">de etichetare și îmbuteliere, </span>accesorii pentru vin<span lang=\"ro-RO\"> etc</span>. În acest an au participat în calitate de expozanți reprezentanți din <span lang=\"ro-RO\">6</span> țări: România, Republica Moldova, Serbia, Ungaria, Germania, Portugalia și Italia. Ediţia a 13-a a Salonului Internaţional de Vinuri V<span lang=\"ro-RO\">invest</span> a fost găzduită de Centrul Regional de Afaceri Timișoara unde timp de de trei zile (20-22 aprilie)<span lang=\"ro-RO\">.\r\n</span></span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"4945,4946,4947,4948,4949,4950,4951,4952\"]\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Cavaleri ai vinului scoateți dopul</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Printre oficialități<span lang=\"ro-RO\">le care au acordat o atenție deosebită evenimentului s-au numărat</span> europarlamentarul Maria Grapini, Florica Chiriță – Director General <span lang=\"ro-RO\">CCIAT</span>, Titu Bojin – Președintele Consiliului Județean, Florin Faur - Director General APIA, reprezentanți ai Ordinului Saint Teodor din Vârșeț, delegația Organizației Turistice Vîrșeț, Dan Boboc, Ioan Nămoloșanu și Arina Antoce, trei dintre liderii ADAR etc. Un moment <span lang=\"ro-RO\">special</span> a fost primirea în r<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndul Cavalerilor Ordinului Sfântului Teodor a domnului Iavor Radovankovici. Ca în fiecare an s-au înregistrat participări în premieră: Casa de Vinuri Cotnari, Crama Hermeziu, Tata și Fiul, Villa Vinea, Casa de Vinuri Hu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Vitipomicola Buzia<span lang=\"ro-RO\">ș</span> Silagiu, Crama Thesaurus, Crama Aramic, a distribuitorului de distilate Perun, precum și revenirea la eveniment a renumitului producător de vin – Cotnari și a Stațiunii de Cercetare-Dezvoltare pentru Viticultură și Vinificație Bujoru. Prezența investitorilor în salon a<span lang=\"ro-RO\"> creat </span>plusvaloare evenimentului. Dintre ace<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tia amintim: Vasile Lungu, Crama Hermeziu; Doru Husarciuc, Crama Dealul Dorului; Eugen Seracin, Domeniile Sara; Valentin Chelaru, Domeniul Kelaru; Mariana Gîrniță, Domeniile Vînju Mare; Victor Deleanu, Casa de Vinuri Cotnari; Ștefan Ionescu, 1000 de Chipuri<span lang=\"ro-RO\"> etc. La standul ultimului producător am remarcat promovarea ediției limitate a unui vin roșu sec (Fetească neagră/Shiraz/Cabernet Franc), prezentat la sticlă dar și în casetă de lemn - e vorba de creația Wild Carpathia, comandat de Charlie Ottley producătorul serialului. Produs și îmbuteliat de către Divine Area, vinul s-a bucurat de o foarte bună primire. </span>Dar una dintre marile atracții ale salonului a fost Roulette de Vin, organizat de Valdo Invest care pe perioada a circa 4 ore a antrenat marea majoritate a <span lang=\"ro-RO\">participanților</span>.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Soiuri vechi, distincții noi</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Salonul a fost vizitat de peste 2 600 de persoane. S-a vândut vin<span lang=\"ro-RO\">!</span> Da, fără îndoială, majoritatea participanților fiind mulțumiți de scorurile comerciale înregistrate. Dar marele câștig îl reprezintă participarea activă cu concepte de marketing prietenoase, ele reprezentând o parte dintre cele mai bune soluții de creștere a vizibilității companiilor implicate. În paralel cu Vinvest s-a desfășurat și a 11-a ediție a Concursul Naţional de Vinuri şi Băuturi Alcoolice, organizat în colaborare cu ADAR<span lang=\"ro-RO\"> (</span>20-21 aprilie<span lang=\"ro-RO\">).</span> Concursul VINVEST a adunat 122 probe. 30% din acest<span lang=\"ro-RO\">ea</span> au primit distincţii. S-au acordat medalii de aur, medalii de argint, dar și trei Mari Medalii de Aur<span lang=\"ro-RO\">:</span> la vin alb<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Crama Buduresca, Sauvignon Blanc Premium 2015<span lang=\"ro-RO\"> (87,2 puncte)</span>; vin rose<span lang=\"ro-RO\"> -</span> pentru Crama Hermeziu, Cabernet Sauvignon Rose 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>; vin rosu <span lang=\"ro-RO\"> - </span>Vincon România pentru Pinot Noir 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>. <span lang=\"ro-RO\">O altă noutate:</span> a fost lansată<span lang=\"ro-RO\"> a 3-a ediție a cărții</span> <span lang=\"ro-RO\">”</span>Vechi Soiuri Românești de Viță de Vie<span lang=\"ro-RO\">”</span> <span lang=\"ro-RO\">semnată de</span> Ion M. Pușcă<span lang=\"ro-RO\">. Volumul a fost premiat de către</span> Organizația Internațională a Viei și Vinului – Paris, Academia Oamenilor de Știință din România, Liga Scriitorilor Români. Această <span lang=\"ro-RO\">lucrare a apărut prin devotamentul</span> domnului Constantin Dinel Cucu.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Recaș - Marea provocare</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Jurnaliştii acreditați au participat la o vizită cu degustare de vinuri la cramele Recaș, unde au avut posibilitatea să vadă noile plantațiile de vie și tehnologii, colecțiile de vinuri, care recomandă Recașul drept unul dintre cei mai importanți investitori din industria vinului românesc. Degustările au fost, se înțelege, însoțite de mâncăruri tradiționale și voie bună. Traveller Magazin a fost unul dintre cei mai apreciați Parteneri media ai evenimentului.</span></span></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','VINVEST - Ruleta vinului s-a invartit de 13 ori, RESTAURATIE nr.146','','publish','open','open','','vinvest-ruleta-vinului-s-a-invartit-de-13-ori-restauratie-nr-146','','','2016-09-05 11:19:59','2016-09-05 09:19:59','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4930',0,'post','',0),(4931,1,'2016-09-05 10:39:56','2016-09-05 08:39:56','<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">30 de producători de vin, 6 <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ări participante, sute de specialiști sosiți aici de pe dealurile podgoriilor, din cramele secrete ori coborâți de la catedre. 58 de parteneri media naționali dintre care 20<span lang=\"ro-RO\"> de</span> cunoscători ai vinului și oenoturismului. </span></span></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">De ce a devenit orașul de pe malurile Begăi o Capitală a Vinului? În primul rând pentru că s-a dedicat cu pasiune și devotament, de cînd a bătut primul gong (a se citi - s-a deschis în 2004 primul expo-salon de vinuri). Apoi datorită echipe<span lang=\"ro-RO\">i</span> condusă de către Lucia Pârvu - somelier, promotor, organizator, investitor în relațiile cu mass media de specialitate (iată o nouă profesie) și mai ales amprenta de marcă pusă pe fiecare ediție a Vinvest și a Vintest. Timp de 13 ani, publicul timișorean a fost educat să descopere, să în<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eleagă, să iubească vinul. Și recenta ediție s-a adresat cu prioritate consumatorului final, care, ulterior, la hipermarket, supermarket, magazine de specialitate sau HoReCa (hoteluri, restaurante, catering) va recunoaște vinurile degustate<span lang=\"ro-RO\">.</span> Alături de producători s-au regăsit în salon utilaje pentru îngrijirea plantațiilor, sisteme de susținere<span lang=\"ro-RO\">, întreținere și protejare a </span> viței de vie, echipamente profesionale <span lang=\"ro-RO\">de etichetare și îmbuteliere, </span>accesorii pentru vin<span lang=\"ro-RO\"> etc</span>. În acest an au participat în calitate de expozanți reprezentanți din <span lang=\"ro-RO\">6</span> țări: România, Republica Moldova, Serbia, Ungaria, Germania, Portugalia și Italia. Ediţia a 13-a a Salonului Internaţional de Vinuri V<span lang=\"ro-RO\">invest</span> a fost găzduită de Centrul Regional de Afaceri Timișoara unde timp de de trei zile (20-22 aprilie)<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Cavaleri ai vinului scoateți dopul</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Printre oficialități<span lang=\"ro-RO\">le care au acordat o atenție deosebită evenimentului s-au numărat</span> europarlamentarul Maria Grapini, Florica Chiriță – Director General <span lang=\"ro-RO\">CCIAT</span>, Titu Bojin – Președintele Consiliului Județean, Florin Faur - Director General APIA, reprezentanți ai Ordinului Saint Teodor din Vârșeț, delegația Organizației Turistice Vîrșeț, Dan Boboc, Ioan Nămoloșanu și Arina Antoce, trei dintre liderii ADAR etc. Un moment <span lang=\"ro-RO\">special</span> a fost primirea în r<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndul Cavalerilor Ordinului Sfântului Teodor a domnului Iavor Radovankovici. Ca în fiecare an s-au înregistrat participări în premieră: Casa de Vinuri Cotnari, Crama Hermeziu, Tata și Fiul, Villa Vinea, Casa de Vinuri Hu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Vitipomicola Buzia<span lang=\"ro-RO\">ș</span> Silagiu, Crama Thesaurus, Crama Aramic, a distribuitorului de distilate Perun, precum și revenirea la eveniment a renumitului producător de vin – Cotnari și a Stațiunii de Cercetare-Dezvoltare pentru Viticultură și Vinificație Bujoru. Prezența investitorilor în salon a<span lang=\"ro-RO\"> creat </span>plusvaloare evenimentului. Dintre ace<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tia amintim: Vasile Lungu, Crama Hermeziu; Doru Husarciuc, Crama Dealul Dorului; Eugen Seracin, Domeniile Sara; Valentin Chelaru, Domeniul Kelaru; Mariana Gîrniță, Domeniile Vînju Mare; Victor Deleanu, Casa de Vinuri Cotnari; Ștefan Ionescu, 1000 de Chipuri<span lang=\"ro-RO\"> etc. La standul ultimului producător am remarcat promovarea ediției limitate a unui vin roșu sec (Fetească neagră/Shiraz/Cabernet Franc), prezentat la sticlă dar și în casetă de lemn - e vorba de creația Wild Carpathia, comandat de Charlie Ottley producătorul serialului. Produs și îmbuteliat de către Divine Area, vinul s-a bucurat de o foarte bună primire. </span>Dar una dintre marile atracții ale salonului a fost Roulette de Vin, organizat de Valdo Invest care pe perioada a circa 4 ore a antrenat marea majoritate a <span lang=\"ro-RO\">participanților</span>.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Soiuri vechi, distincții noi</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Salonul a fost vizitat de peste 2 600 de persoane. S-a vândut vin<span lang=\"ro-RO\">!</span> Da, fără îndoială, majoritatea participanților fiind mulțumiți de scorurile comerciale înregistrate. Dar marele câștig îl reprezintă participarea activă cu concepte de marketing prietenoase, ele reprezentând o parte dintre cele mai bune soluții de creștere a vizibilității companiilor implicate. În paralel cu Vinvest s-a desfășurat și a 11-a ediție a Concursul Naţional de Vinuri şi Băuturi Alcoolice, organizat în colaborare cu ADAR<span lang=\"ro-RO\"> (</span>20-21 aprilie<span lang=\"ro-RO\">).</span> Concursul VINVEST a adunat 122 probe. 30% din acest<span lang=\"ro-RO\">ea</span> au primit distincţii. S-au acordat medalii de aur, medalii de argint, dar și trei Mari Medalii de Aur<span lang=\"ro-RO\">:</span> la vin alb<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Crama Buduresca, Sauvignon Blanc Premium 2015<span lang=\"ro-RO\"> (87,2 puncte)</span>; vin rose<span lang=\"ro-RO\"> -</span> pentru Crama Hermeziu, Cabernet Sauvignon Rose 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>; vin rosu <span lang=\"ro-RO\"> - </span>Vincon România pentru Pinot Noir 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>. <span lang=\"ro-RO\">O altă noutate:</span> a fost lansată<span lang=\"ro-RO\"> a 3-a ediție a cărții</span> <span lang=\"ro-RO\">”</span>Vechi Soiuri Românești de Viță de Vie<span lang=\"ro-RO\">”</span> <span lang=\"ro-RO\">semnată de</span> Ion M. Pușcă<span lang=\"ro-RO\">. Volumul a fost premiat de către</span> Organizația Internațională a Viei și Vinului – Paris, Academia Oamenilor de Știință din România, Liga Scriitorilor Români. Această <span lang=\"ro-RO\">lucrare a apărut prin devotamentul</span> domnului Constantin Dinel Cucu.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Recaș - Marea provocare</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Jurnaliştii acreditați au participat la o vizită cu degustare de vinuri la cramele Recaș, unde au avut posibilitatea să vadă noile plantațiile de vie și tehnologii, colecțiile de vinuri, care recomandă Recașul drept unul dintre cei mai importanți investitori din industria vinului românesc. Degustările au fost, se înțelege, însoțite de mâncăruri tradiționale și voie bună. Traveller Magazin a fost unul dintre cei mai apreciați Parteneri media ai evenimentului.</span></span></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','VINVEST - Ruleta vinului s-a invartit de 13 ori, RESTAURATIE nr.146','','inherit','closed','closed','','4930-revision-v1','','','2016-09-05 10:39:56','2016-09-05 08:39:56','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4930-revision-v1/',0,'revision','',0),(4932,1,'2016-09-05 10:49:55','2016-09-05 08:49:55','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Compania aviatică românească smart flying a anunțat că va acoperi trei noi rute interne între </span>Ia<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">( din luna iunie) ș</span>i Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara, <span lang=\"ro-RO\">de la</span> 1 octombrie 2016<span lang=\"ro-RO\">. Ele vor fi operate </span>cu aeronave Boeing 737.<span lang=\"ro-RO\"> Astfel </span>Aeroportul din Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aptelea din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia pe care opereaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Blue Air. <span lang=\"ro-RO\">De asemenea î</span><span style=\"color: #000000;\">ncep</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd cu </span>30 octombrie 2016<span style=\"color: #000000;\">, Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> va fi mărită frecvența </span></span><span style=\"color: #000000;\">zborurilor pe ruta Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti – Cluj Napoca – Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">la 6 zile pe săptămână ca </span></span><span style=\"color: #000000;\">urmare a </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">solicitărilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"> ridicate pe acest segment. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">”</span></span><span style=\"color: #000000;\">Expansiunea companiei pe plan intern, la scurt timp dup</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă </span></span><span style=\"color: #000000;\">introducerea zborurilor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">ntre Ia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i, Cluj-Napoca </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i Timi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">oara, face parte din strategia </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">noastră </span></span><span style=\"color: #000000;\">de dezvoltare</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Pe rutele interne Blue Air a creat trafic suplimentar, </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n principiu datorit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> condi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iilor excelente de transport, dar </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i a pre</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">urilor accesibile. Acest lucru este u</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">or vizibil dac</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> analiz</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">m performan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ele competi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iei directe, care au r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">mas excelente. Tr</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">im </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n era vitezei, toat</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> lumea </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">îș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i dore</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">te s</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> parcurg</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> o distan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ță</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de 400-500 k</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ilometri</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n cel mai scurt timp</span>”<span lang=\"ro-RO\"> - <strong>a declarat </strong></span><strong><span style=\"color: #000000;\">Gheorghe R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">caru, Director</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ul general al </span></span><span style=\"color: #000000;\">Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4939\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4939\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg\" alt=\"BlueAir\" width=\"1024\" height=\"666\" /></a>\r\n</span></span></strong></span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">AIR FRANCE:</span> 70 de ani de la prima stewardesă</strong> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">În aprilie 1946 Air France a primit la bordul aeronavelor sale primele 11 femei însoțitoare de bord. Până în 1946, echipajul auxiliar de la bordul aeronavelor companiei era asigurat <span lang=\"ro-RO\">numai </span>de însoțitori de bord bărbați, recrutați în primă fază din personalul restaurantelor de lux din Paris. În prezent, dintre cei 13.500 de însoțitori de bord, peste 8.800 sunt femei. <span lang=\"ro-RO\">În </span> 1938 primul însoțitor de bord este angajat la Air France. Datorită zborurilor mai lungi, cum ar fi Paris-New York care dura până la 23 ore și 45 de minute, compania a consolidat forța de muncă prin angajarea primelor stewardese. Dar ele nu au avut aceleași sarcini cu omologii lor bărbați. Însoțitorii de bord pregăteau mesele și le serveau pasagerilor, în timp ce misiunea <span lang=\"ro-RO\">părții feminine era</span> de a oferi o primire călduroasă, de a asigura confortul pasagerilor<span lang=\"ro-RO\"> și de a-i familiariza cu stilul francez de a călători.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4940\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4940\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg\" alt=\"Air France uniforme 1\" width=\"636\" height=\"597\" /></a></span> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">Primele uniforme ale însoțitoarelor de bord au avut o înfățișare foarte „militară”.<span lang=\"ro-RO\"> Ele au purtat în 1946 semnătura </span>Georgette<span lang=\"ro-RO\">i</span> Rénal<span lang=\"ro-RO\">.</span> <span lang=\"ro-RO\">Cinci ani mai târziu ea a fost restilizată de </span>Georgette de Trèze<span lang=\"ro-RO\">. În</span> anii `60, Air France <span lang=\"ro-RO\">i-a </span>solicitat lui Christian Dior <span lang=\"ro-RO\">o nouă linie. </span>Au urmat Balenciaga, Jean Patou, Nina Ricci, Carven<span lang=\"ro-RO\">,</span> Christian Lacroix<span lang=\"ro-RO\"> etc.</span> <span lang=\"ro-RO\">Noile creații sunt admirate pe parcursul zborurilor zilnice - circa 1500 -, cât acoperă cele 348 de aeronave operate de Air France KLM. Cu cei peste 87,3 milioane de pasageri (2014) cele două companii alcătuiesc </span>unul dintre cei mai mari jucători în transportul aerian, la nivel mondial, și <span lang=\"ro-RO\">sunt </span>lider de piață pe zborurile lung-curier cu plecare din Europa<span lang=\"ro-RO\"> (ele</span> acoperă 231 de destinații în aproape 100 de țări<span lang=\"ro-RO\">).</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BRANSON - SpaceShipTwo e gata</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce primul </span>prototip al navetei SpaceShipTwo a fost distrus <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntr-un tragic accident, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n octombrie 2014<span lang=\"ro-RO\"> (</span>c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd co-pilotul Michael Alsbury a murit, iar pilotul Peter Siebold a fost r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nit<span lang=\"ro-RO\">), de curând a fost finalizat al doilea prototip al navetei ce urmează să fie lansat din </span>WhiteKnightTwo, apar<span lang=\"ro-RO\">ți</span>n<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd tot Virgin Galactic, la o altitudine de 15,5 kilometri. Dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> separare, SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">își</span> va activa motorul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i va accelera p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la 4.000 de km<span lang=\"ro-RO\"> pe oră, </span>iar pasagerii vor tr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i cinci minute de lip<span lang=\"ro-RO\">să</span> a gravita<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei.<span lang=\"ro-RO\"> Naveta, fabricată de compania miliardarului Richard Branson, </span>are o lungime de 18,3 metri, iar deschiderea aripilor este de 8,3 metri.<strong><span lang=\"ro-RO\"> Ea deține o capacitate de 8 persoane, dintre care 2 piloți. </span>SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">a fost proiectat să ajungă la o </span>altitudine de peste 100 de kilometri.</strong> </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Bun prieten al miliardarului britanic, actorul Harisson Ford, cunoscut publicului <span lang=\"ro-RO\">și </span>pentru rolul<span lang=\"ro-RO\"> că</span>pitanului Solo din \"<span lang=\"ro-RO\">Ră</span>zboiul stelelor\" <span lang=\"ro-RO\">, prezent la eveniment, </span>a <span lang=\"ro-RO\">fost fascinat de forma navetei. Ea va porni la drum din New Mexico unde activează primul aeroport din lume construit de Branson pentru zborurile în spațiu.</span></span></p>\r\n<span lang=\"ro-RO\">Clădirea a costat peste 200 de milioane de dolari. <strong>Până acum amatorii de turism spațial au c</strong></span><strong><span lang=\"it-IT\">ump</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">rat </span><span lang=\"ro-RO\">circa</span><span lang=\"it-IT\"> 450 de bilete,</span><span lang=\"ro-RO\"> în valoare de</span><span lang=\"it-IT\"> 200.000 de dolari bucata, pentru a zbura </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"it-IT\">n spa</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"it-IT\">iu. C</span><span lang=\"ro-RO\">ălătoriile</span><span lang=\"it-IT\"> vor dura dou</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\"> ore</span><span lang=\"ro-RO\"> și</span><span lang=\"it-IT\"> jum</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">tat</span><span lang=\"ro-RO\">e.</span></strong>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></strong></p>','BLUE AIR - 3 noi rute interne, TRANSPORTURI nr.146','','publish','open','open','','blue-air-3-noi-rute-interne-transporturi-nr-146','','','2016-09-05 11:17:46','2016-09-05 09:17:46','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4932',0,'post','',0),(4933,1,'2016-09-05 10:49:55','2016-09-05 08:49:55','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Compania aviatică românească smart flying a anunțat că va acoperi trei noi rute interne între </span>Ia<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">( din luna iunie) ș</span>i Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara, <span lang=\"ro-RO\">de la</span> 1 octombrie 2016<span lang=\"ro-RO\">. Ele vor fi operate </span>cu aeronave Boeing 737.<span lang=\"ro-RO\"> Astfel </span>Aeroportul din Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aptelea din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia pe care opereaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Blue Air. <span lang=\"ro-RO\">De asemenea î</span><span style=\"color: #000000;\">ncep</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd cu </span>30 octombrie 2016<span style=\"color: #000000;\">, Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> va fi mărită frecvența </span></span><span style=\"color: #000000;\">zborurilor pe ruta Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti – Cluj Napoca – Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">la 6 zile pe săptămână ca </span></span><span style=\"color: #000000;\">urmare a </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">solicitărilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"> ridicate pe acest segment. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">”</span></span><span style=\"color: #000000;\">Expansiunea companiei pe plan intern, la scurt timp dup</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă </span></span><span style=\"color: #000000;\">introducerea zborurilor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">ntre Ia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i, Cluj-Napoca </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i Timi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">oara, face parte din strategia </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">noastră </span></span><span style=\"color: #000000;\">de dezvoltare</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Pe rutele interne Blue Air a creat trafic suplimentar, </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n principiu datorit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> condi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iilor excelente de transport, dar </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i a pre</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">urilor accesibile. Acest lucru este u</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">or vizibil dac</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> analiz</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">m performan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ele competi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iei directe, care au r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">mas excelente. Tr</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">im </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n era vitezei, toat</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> lumea </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">îș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i dore</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">te s</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> parcurg</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> o distan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ță</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de 400-500 k</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ilometri</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n cel mai scurt timp</span>”<span lang=\"ro-RO\"> - <strong>a declarat </strong></span><strong><span style=\"color: #000000;\">Gheorghe R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">caru, Director</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ul general al </span></span><span style=\"color: #000000;\">Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></strong></span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">AIR FRANCE:</span> 70 de ani de la prima stewardesă</strong> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">În aprilie 1946 Air France a primit la bordul aeronavelor sale primele 11 femei însoțitoare de bord. Până în 1946, echipajul auxiliar de la bordul aeronavelor companiei era asigurat <span lang=\"ro-RO\">numai </span>de însoțitori de bord bărbați, recrutați în primă fază din personalul restaurantelor de lux din Paris. În prezent, dintre cei 13.500 de însoțitori de bord, peste 8.800 sunt femei. <span lang=\"ro-RO\">În </span> 1938 primul însoțitor de bord este angajat la Air France. Datorită zborurilor mai lungi, cum ar fi Paris-New York care dura până la 23 ore și 45 de minute, compania a consolidat forța de muncă prin angajarea primelor stewardese. Dar ele nu au avut aceleași sarcini cu omologii lor bărbați. Însoțitorii de bord pregăteau mesele și le serveau pasagerilor, în timp ce misiunea <span lang=\"ro-RO\">părții feminine era</span> de a oferi o primire călduroasă, de a asigura confortul pasagerilor<span lang=\"ro-RO\"> și de a-i familiariza cu stilul francez de a călători. </span> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">Primele uniforme ale însoțitoarelor de bord au avut o înfățișare foarte „militară”.<span lang=\"ro-RO\"> Ele au purtat în 1946 semnătura </span>Georgette<span lang=\"ro-RO\">i</span> Rénal<span lang=\"ro-RO\">.</span> <span lang=\"ro-RO\">Cinci ani mai târziu ea a fost restilizată de </span>Georgette de Trèze<span lang=\"ro-RO\">. În</span> anii `60, Air France <span lang=\"ro-RO\">i-a </span>solicitat lui Christian Dior <span lang=\"ro-RO\">o nouă linie. </span>Au urmat Balenciaga, Jean Patou, Nina Ricci, Carven<span lang=\"ro-RO\">,</span> Christian Lacroix<span lang=\"ro-RO\"> etc.</span> <span lang=\"ro-RO\">Noile creații sunt admirate pe parcursul zborurilor zilnice - circa 1500 -, cât acoperă cele 348 de aeronave operate de Air France KLM. Cu cei peste 87,3 milioane de pasageri (2014) cele două companii alcătuiesc </span>unul dintre cei mai mari jucători în transportul aerian, la nivel mondial, și <span lang=\"ro-RO\">sunt </span>lider de piață pe zborurile lung-curier cu plecare din Europa<span lang=\"ro-RO\"> (ele</span> acoperă 231 de destinații în aproape 100 de țări<span lang=\"ro-RO\">).</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BRANSON - SpaceShipTwo e gata</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce primul </span>prototip al navetei SpaceShipTwo a fost distrus <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntr-un tragic accident, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n octombrie 2014<span lang=\"ro-RO\"> (</span>c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd co-pilotul Michael Alsbury a murit, iar pilotul Peter Siebold a fost r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nit<span lang=\"ro-RO\">), de curând a fost finalizat al doilea prototip al navetei ce urmează să fie lansat din </span>WhiteKnightTwo, apar<span lang=\"ro-RO\">ți</span>n<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd tot Virgin Galactic, la o altitudine de 15,5 kilometri. Dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> separare, SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">își</span> va activa motorul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i va accelera p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la 4.000 de km<span lang=\"ro-RO\"> pe oră, </span>iar pasagerii vor tr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i cinci minute de lip<span lang=\"ro-RO\">să</span> a gravita<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei.<span lang=\"ro-RO\"> Naveta, fabricată de compania miliardarului Richard Branson, </span>are o lungime de 18,3 metri, iar deschiderea aripilor este de 8,3 metri.<strong><span lang=\"ro-RO\"> Ea deține o capacitate de 8 persoane, dintre care 2 piloți. </span>SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">a fost proiectat să ajungă la o </span>altitudine de peste 100 de kilometri.</strong> </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Bun prieten al miliardarului britanic, actorul Harisson Ford, cunoscut publicului <span lang=\"ro-RO\">și </span>pentru rolul<span lang=\"ro-RO\"> că</span>pitanului Solo din \"<span lang=\"ro-RO\">Ră</span>zboiul stelelor\" <span lang=\"ro-RO\">, prezent la eveniment, </span>a <span lang=\"ro-RO\">fost fascinat de forma navetei. Ea va porni la drum din New Mexico unde activează primul aeroport din lume construit de Branson pentru zborurile în spațiu.\r\n\r\n</span> <span lang=\"ro-RO\">Clădirea a costat peste 200 de milioane de dolari. <strong>Până acum amatorii de turism spațial au c</strong></span><strong><span lang=\"it-IT\">ump</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">rat </span><span lang=\"ro-RO\">circa</span><span lang=\"it-IT\"> 450 de bilete,</span><span lang=\"ro-RO\"> în valoare de</span><span lang=\"it-IT\"> 200.000 de dolari bucata, pentru a zbura </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"it-IT\">n spa</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"it-IT\">iu. C</span><span lang=\"ro-RO\">ălătoriile</span><span lang=\"it-IT\"> vor dura dou</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\"> ore</span><span lang=\"ro-RO\"> și</span><span lang=\"it-IT\"> jum</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">tat</span><span lang=\"ro-RO\">e.</span></strong></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></strong></p>','BLUE AIR - 3 noi rute interne, TRANSPORTURI nr.146','','inherit','closed','closed','','4932-revision-v1','','','2016-09-05 10:49:55','2016-09-05 08:49:55','',4932,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4932-revision-v1/',0,'revision','',0),(4934,1,'2016-09-05 11:30:16','2016-09-05 09:30:16','[caption id=\"attachment_3965\" align=\"alignleft\" width=\"225\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3965\"><img class=\"wp-image-3965 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1-225x300.jpg\" alt=\"Marian Constantinescu\" width=\"225\" height=\"300\" /></a> Marian Constantinescu[/caption]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">.. Vă invit să savurați o inițiativă care ne dorim să fie copiată și de alte companii ori instituții administrative. Policolor a lansat o campanie menită să redea culoarea satelor tradiționale românești. Sponsorizarea constă în alocarea unor importante cantități de vopseluri cu ajutorul cărora artiști, voluntari, studenți, elevi contribuie la redarea strălucirii unor case emblematice pentru unele așezări rurale. Aplaudăm la scenă deschisă inițiativa. Policolor arată că lumea românească poate să-și schimbe discursul, să lege parteneriate durabile cu administrații de stat. Și mai ales că asumarea responsabilității, devotamentul și pasiunea oamenilor, pot face minuni care durează mai mult decât trei zile. Campania ”Culorile României” este una dintre ele. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Delațiunea și turnătoria fac casă bună cu anonimatul. Dacă până în urmă cu aproape trei decenii acest ”sport” se practica numai pe hârtie azi el a căpătat dimensiuni electronice. Cu ajutorul internetului oricine poate reclama pe orice iar resposabilitatea poate fi ascunsă sub o adresă de mail. Deci, atenție, anonimul poate fi detectat. Chestia aia cu... O semnăm toți, dar o dăm anonimă..., nu prea mai stă în picioare în comunicarea modernă. Modernă, modernă, dar anonimele sunt luate în considerație chiar și azi. De exemplu Consiliul Concurenței a și declanșat în urma unei sesizări anonime, postată pe Facebook, o investigație pe piața produselor și a pachetelor de servicii turistice privind o posibilă încălcare a regulilor de concurență în lumea agențiilor de turism. S-ar fi pus la cale practicarea unui preț minim de vânzare de către vreo 12 agenții de turism în special pe cursele charter cu avionul. ANAT a dat un răspuns elegant (cu nuanțe ironice subînțelese), arătându-și disponibilitatea de a colabora pentru clarificarea lucrurilor. Ceva de genul, mai citiți, mai puneți mâna pe carte băieți. Se pare că nu tot ce e anonim, cel puțin în travel, zboară și se mănîncă.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4937\"><img class=\"alignright wp-image-4937 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146-207x300.jpg\" alt=\"Coperta Traveller Magazin 146\" width=\"207\" height=\"300\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Am auzit încă una gogonată rău de tot în materie de promovare... gratuită. Aflată la o conferință de presă găzduită de comunitatea săsească din România, doamna Anca Nedea, eleganta președintă de la ANT a caligrafiat în aer un apel către bloggeri de a sprijini turismul românesc ca și până acum - eficient dar mai ales pe gratis.</span></span></p>\r\n<strong>Televiziunile și presa scrisă par niște vampiri ce sug sîngele publicității turistice cu bugete mici.</strong> Pe când bloggerii o pot face gratuit iar Internetul, sirena electronică a comunicării, se mulțumește cu resturi ce cad de pe marginea mesei. Ei, nu mai e chiar așa. După ce au urmărit cum dispar cu sutele, bloggerii care s-au trezit din euforie și-au făcut firme. Și au început să taie facturi. Cool nu?\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong> </span></span></p>','Colorata, anonima si gratuita, EDITORIAL nr.146','','publish','open','open','','colorata-anonima-si-gratuita-editorial-nr-146','','','2016-09-05 11:45:27','2016-09-05 09:45:27','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=4934',0,'post','',0),(4935,1,'2016-09-05 10:53:16','2016-09-05 08:53:16','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">.. Vă invit să savurați o inițiativă care ne dorim să fie copiată și de alte companii ori instituții administrative. Policolor a lansat o campanie menită să redea culoarea satelor tradiționale românești. Sponsorizarea constă în alocarea unor importante cantități de vopseluri cu ajutorul cărora artiști, voluntari, studenți, elevi contribuie la redarea strălucirii unor case emblematice pentru unele așezări rurale. Aplaudăm la scenă deschisă inițiativa. Policolor arată că lumea românească poate să-și schimbe discursul, să lege parteneriate durabile cu administrații de stat. Și mai ales că asumarea responsabilității, devotamentul și pasiunea oamenilor, pot face minuni care durează mai mult decât trei zile. Campania ”Culorile României” este una dintre ele. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Delațiunea și turnătoria fac casă bună cu anonimatul. Dacă până în urmă cu aproape trei decenii acest ”sport” se practica numai pe hârtie azi el a căpătat dimensiuni electronice. Cu ajutorul internetului oricine poate reclama pe orice iar resposabilitatea poate fi ascunsă sub o adresă de mail. Deci, atenție, anonimul poate fi detectat. Chestia aia cu... O semnăm toți, dar o dăm anonimă..., nu prea mai stă în picioare în comunicarea modernă. Modernă, modernă, dar anonimele sunt luate în considerație chiar și azi. De exemplu Consiliul Concurenței a și declanșat în urma unei sesizări anonime, postată pe Facebook, o investigație pe piața produselor și a pachetelor de servicii turistice privind o posibilă încălcare a regulilor de concurență în lumea agențiilor de turism. S-ar fi pus la cale practicarea unui preț minim de vânzare de către vreo 12 agenții de turism în special pe cursele charter cu avionul. ANAT a dat un răspuns elegant (cu nuanțe ironice subînțelese), arătându-și disponibilitatea de a colabora pentru clarificarea lucrurilor. Ceva de genul, mai citiți, mai puneți mâna pe carte băieți. Se pare că nu tot ce e anonim, cel puțin în travel, zboară și se mănîncă. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Am auzit încă una gogonată rău de tot în materie de promovare... gratuită. Aflată la o conferință de presă găzduită de comunitatea săsească din România, doamna Anca Nedea, eleganta președintă de la ANT a caligrafiat în aer un apel către bloggeri de a sprijini turismul românesc ca și până acum - eficient dar mai ales pe gratis.\r\n\r\n<strong>Televiziunile și presa scrisă par niște vampiri ce sug sîngele publicității turistice cu bugete mici.</strong> Pe când bloggerii o pot face gratuit iar Internetul, sirena electronică a comunicării, se mulțumește cu resturi ce cad de pe marginea mesei. Ei, nu mai e chiar așa. După ce au urmărit cum dispar cu sutele, bloggerii care s-au trezit din euforie și-au făcut firme. Și au început să taie facturi. Cool nu?</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong> </span></span></p>','Colorata, anonima si gratuita, EDITORIAL nr.146','','inherit','closed','closed','','4934-revision-v1','','','2016-09-05 10:53:16','2016-09-05 08:53:16','',4934,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4934-revision-v1/',0,'revision','',0),(4936,1,'2016-09-05 11:15:02','2016-09-05 09:15:02','[caption id=\"attachment_3965\" align=\"alignleft\" width=\"225\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3965\"><img class=\"wp-image-3965 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1-225x300.jpg\" alt=\"Marian Constantinescu\" width=\"225\" height=\"300\" /></a> Marian Constantinescu[/caption]\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">.. Vă invit să savurați o inițiativă care ne dorim să fie copiată și de alte companii ori instituții administrative. Policolor a lansat o campanie menită să redea culoarea satelor tradiționale românești. Sponsorizarea constă în alocarea unor importante cantități de vopseluri cu ajutorul cărora artiști, voluntari, studenți, elevi contribuie la redarea strălucirii unor case emblematice pentru unele așezări rurale. Aplaudăm la scenă deschisă inițiativa. Policolor arată că lumea românească poate să-și schimbe discursul, să lege parteneriate durabile cu administrații de stat. Și mai ales că asumarea responsabilității, devotamentul și pasiunea oamenilor, pot face minuni care durează mai mult decât trei zile. Campania ”Culorile României” este una dintre ele. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Delațiunea și turnătoria fac casă bună cu anonimatul. Dacă până în urmă cu aproape trei decenii acest ”sport” se practica numai pe hârtie azi el a căpătat dimensiuni electronice. Cu ajutorul internetului oricine poate reclama pe orice iar resposabilitatea poate fi ascunsă sub o adresă de mail. Deci, atenție, anonimul poate fi detectat. Chestia aia cu... O semnăm toți, dar o dăm anonimă..., nu prea mai stă în picioare în comunicarea modernă. Modernă, modernă, dar anonimele sunt luate în considerație chiar și azi. De exemplu Consiliul Concurenței a și declanșat în urma unei sesizări anonime, postată pe Facebook, o investigație pe piața produselor și a pachetelor de servicii turistice privind o posibilă încălcare a regulilor de concurență în lumea agențiilor de turism. S-ar fi pus la cale practicarea unui preț minim de vânzare de către vreo 12 agenții de turism în special pe cursele charter cu avionul. ANAT a dat un răspuns elegant (cu nuanțe ironice subînțelese), arătându-și disponibilitatea de a colabora pentru clarificarea lucrurilor. Ceva de genul, mai citiți, mai puneți mâna pe carte băieți. Se pare că nu tot ce e anonim, cel puțin în travel, zboară și se mănîncă.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4937\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4937\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146.jpg\" alt=\"Coperta Traveller Magazin 146\" width=\"707\" height=\"1024\" /></a>\n</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Am auzit încă una gogonată rău de tot în materie de promovare... gratuită. Aflată la o conferință de presă găzduită de comunitatea săsească din România, doamna Anca Nedea, eleganta președintă de la ANT a caligrafiat în aer un apel către bloggeri de a sprijini turismul românesc ca și până acum - eficient dar mai ales pe gratis.</span></span></p>\n<strong>Televiziunile și presa scrisă par niște vampiri ce sug sîngele publicității turistice cu bugete mici.</strong> Pe când bloggerii o pot face gratuit iar Internetul, sirena electronică a comunicării, se mulțumește cu resturi ce cad de pe marginea mesei. Ei, nu mai e chiar așa. După ce au urmărit cum dispar cu sutele, bloggerii care s-au trezit din euforie și-au făcut firme. Și au început să taie facturi. Cool nu?\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong> </span></span></p>','Colorata, anonima si gratuita, EDITORIAL nr.146','','inherit','closed','closed','','4934-autosave-v1','','','2016-09-05 11:15:02','2016-09-05 09:15:02','',4934,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4934-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4937,1,'2016-09-05 11:14:52','2016-09-05 09:14:52','','Coperta Traveller Magazin 146','','inherit','open','closed','','coperta-traveller-magazin-146','','','2016-09-05 11:14:52','2016-09-05 09:14:52','',4934,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4938,1,'2016-09-05 11:15:14','2016-09-05 09:15:14','[caption id=\"attachment_3965\" align=\"alignleft\" width=\"225\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3965\"><img class=\"wp-image-3965 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/Marian-Constantinescu2015-sept1-225x300.jpg\" alt=\"Marian Constantinescu\" width=\"225\" height=\"300\" /></a> Marian Constantinescu[/caption]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">.. Vă invit să savurați o inițiativă care ne dorim să fie copiată și de alte companii ori instituții administrative. Policolor a lansat o campanie menită să redea culoarea satelor tradiționale românești. Sponsorizarea constă în alocarea unor importante cantități de vopseluri cu ajutorul cărora artiști, voluntari, studenți, elevi contribuie la redarea strălucirii unor case emblematice pentru unele așezări rurale. Aplaudăm la scenă deschisă inițiativa. Policolor arată că lumea românească poate să-și schimbe discursul, să lege parteneriate durabile cu administrații de stat. Și mai ales că asumarea responsabilității, devotamentul și pasiunea oamenilor, pot face minuni care durează mai mult decât trei zile. Campania ”Culorile României” este una dintre ele. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Delațiunea și turnătoria fac casă bună cu anonimatul. Dacă până în urmă cu aproape trei decenii acest ”sport” se practica numai pe hârtie azi el a căpătat dimensiuni electronice. Cu ajutorul internetului oricine poate reclama pe orice iar resposabilitatea poate fi ascunsă sub o adresă de mail. Deci, atenție, anonimul poate fi detectat. Chestia aia cu... O semnăm toți, dar o dăm anonimă..., nu prea mai stă în picioare în comunicarea modernă. Modernă, modernă, dar anonimele sunt luate în considerație chiar și azi. De exemplu Consiliul Concurenței a și declanșat în urma unei sesizări anonime, postată pe Facebook, o investigație pe piața produselor și a pachetelor de servicii turistice privind o posibilă încălcare a regulilor de concurență în lumea agențiilor de turism. S-ar fi pus la cale practicarea unui preț minim de vânzare de către vreo 12 agenții de turism în special pe cursele charter cu avionul. ANAT a dat un răspuns elegant (cu nuanțe ironice subînțelese), arătându-și disponibilitatea de a colabora pentru clarificarea lucrurilor. Ceva de genul, mai citiți, mai puneți mâna pe carte băieți. Se pare că nu tot ce e anonim, cel puțin în travel, zboară și se mănîncă.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4937\"><img class=\"alignright wp-image-4937 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Coperta-Traveller-Magazin-146-207x300.jpg\" alt=\"Coperta Traveller Magazin 146\" width=\"207\" height=\"300\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">... Am auzit încă una gogonată rău de tot în materie de promovare... gratuită. Aflată la o conferință de presă găzduită de comunitatea săsească din România, doamna Anca Nedea, eleganta președintă de la ANT a caligrafiat în aer un apel către bloggeri de a sprijini turismul românesc ca și până acum - eficient dar mai ales pe gratis.</span></span></p>\r\n<strong>Televiziunile și presa scrisă par niște vampiri ce sug sîngele publicității turistice cu bugete mici.</strong> Pe când bloggerii o pot face gratuit iar Internetul, sirena electronică a comunicării, se mulțumește cu resturi ce cad de pe marginea mesei. Ei, nu mai e chiar așa. După ce au urmărit cum dispar cu sutele, bloggerii care s-au trezit din euforie și-au făcut firme. Și au început să taie facturi. Cool nu?\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong> </span></span></p>','Colorata, anonima si gratuita, EDITORIAL nr.146','','inherit','closed','closed','','4934-revision-v1','','','2016-09-05 11:15:14','2016-09-05 09:15:14','',4934,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4934-revision-v1/',0,'revision','',0),(4939,1,'2016-09-05 11:17:04','2016-09-05 09:17:04','','BlueAir','','inherit','open','closed','','blueair','','','2016-09-05 11:17:04','2016-09-05 09:17:04','',4932,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4940,1,'2016-09-05 11:17:20','2016-09-05 09:17:20','','Air France uniforme 1','','inherit','open','closed','','air-france-uniforme-1','','','2016-09-05 11:17:20','2016-09-05 09:17:20','',4932,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4941,1,'2016-09-05 11:17:31','2016-09-05 09:17:31','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Compania aviatică românească smart flying a anunțat că va acoperi trei noi rute interne între </span>Ia<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">( din luna iunie) ș</span>i Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara, <span lang=\"ro-RO\">de la</span> 1 octombrie 2016<span lang=\"ro-RO\">. Ele vor fi operate </span>cu aeronave Boeing 737.<span lang=\"ro-RO\"> Astfel </span>Aeroportul din Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aptelea din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia pe care opereaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Blue Air. <span lang=\"ro-RO\">De asemenea î</span><span style=\"color: #000000;\">ncep</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd cu </span>30 octombrie 2016<span style=\"color: #000000;\">, Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> va fi mărită frecvența </span></span><span style=\"color: #000000;\">zborurilor pe ruta Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti – Cluj Napoca – Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">la 6 zile pe săptămână ca </span></span><span style=\"color: #000000;\">urmare a </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">solicitărilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"> ridicate pe acest segment. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">”</span></span><span style=\"color: #000000;\">Expansiunea companiei pe plan intern, la scurt timp dup</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă </span></span><span style=\"color: #000000;\">introducerea zborurilor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">ntre Ia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i, Cluj-Napoca </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i Timi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">oara, face parte din strategia </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">noastră </span></span><span style=\"color: #000000;\">de dezvoltare</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Pe rutele interne Blue Air a creat trafic suplimentar, </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n principiu datorit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> condi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iilor excelente de transport, dar </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i a pre</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">urilor accesibile. Acest lucru este u</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">or vizibil dac</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> analiz</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">m performan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ele competi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iei directe, care au r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">mas excelente. Tr</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">im </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n era vitezei, toat</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> lumea </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">îș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i dore</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">te s</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> parcurg</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> o distan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ță</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de 400-500 k</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ilometri</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n cel mai scurt timp</span>”<span lang=\"ro-RO\"> - <strong>a declarat </strong></span><strong><span style=\"color: #000000;\">Gheorghe R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">caru, Director</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ul general al </span></span><span style=\"color: #000000;\">Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4939\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4939\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg\" alt=\"BlueAir\" width=\"1024\" height=\"666\" /></a>\n</span></span></strong></span></p>\n<span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">AIR FRANCE:</span> 70 de ani de la prima stewardesă</strong> </span>\n\n<span style=\"font-size: large;\">În aprilie 1946 Air France a primit la bordul aeronavelor sale primele 11 femei însoțitoare de bord. Până în 1946, echipajul auxiliar de la bordul aeronavelor companiei era asigurat <span lang=\"ro-RO\">numai </span>de însoțitori de bord bărbați, recrutați în primă fază din personalul restaurantelor de lux din Paris. În prezent, dintre cei 13.500 de însoțitori de bord, peste 8.800 sunt femei. <span lang=\"ro-RO\">În </span> 1938 primul însoțitor de bord este angajat la Air France. Datorită zborurilor mai lungi, cum ar fi Paris-New York care dura până la 23 ore și 45 de minute, compania a consolidat forța de muncă prin angajarea primelor stewardese. Dar ele nu au avut aceleași sarcini cu omologii lor bărbați. Însoțitorii de bord pregăteau mesele și le serveau pasagerilor, în timp ce misiunea <span lang=\"ro-RO\">părții feminine era</span> de a oferi o primire călduroasă, de a asigura confortul pasagerilor<span lang=\"ro-RO\"> și de a-i familiariza cu stilul francez de a călători.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4940\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4940\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg\" alt=\"Air France uniforme 1\" width=\"636\" height=\"597\" /></a></span> </span>\n\n<span style=\"font-size: large;\">Primele uniforme ale însoțitoarelor de bord au avut o înfățișare foarte „militară”.<span lang=\"ro-RO\"> Ele au purtat în 1946 semnătura </span>Georgette<span lang=\"ro-RO\">i</span> Rénal<span lang=\"ro-RO\">.</span> <span lang=\"ro-RO\">Cinci ani mai târziu ea a fost restilizată de </span>Georgette de Trèze<span lang=\"ro-RO\">. În</span> anii `60, Air France <span lang=\"ro-RO\">i-a </span>solicitat lui Christian Dior <span lang=\"ro-RO\">o nouă linie. </span>Au urmat Balenciaga, Jean Patou, Nina Ricci, Carven<span lang=\"ro-RO\">,</span> Christian Lacroix<span lang=\"ro-RO\"> etc.</span> <span lang=\"ro-RO\">Noile creații sunt admirate pe parcursul zborurilor zilnice - circa 1500 -, cât acoperă cele 348 de aeronave operate de Air France KLM. Cu cei peste 87,3 milioane de pasageri (2014) cele două companii alcătuiesc </span>unul dintre cei mai mari jucători în transportul aerian, la nivel mondial, și <span lang=\"ro-RO\">sunt </span>lider de piață pe zborurile lung-curier cu plecare din Europa<span lang=\"ro-RO\"> (ele</span> acoperă 231 de destinații în aproape 100 de țări<span lang=\"ro-RO\">).</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BRANSON - SpaceShipTwo e gata</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce primul </span>prototip al navetei SpaceShipTwo a fost distrus <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntr-un tragic accident, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n octombrie 2014<span lang=\"ro-RO\"> (</span>c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd co-pilotul Michael Alsbury a murit, iar pilotul Peter Siebold a fost r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nit<span lang=\"ro-RO\">), de curând a fost finalizat al doilea prototip al navetei ce urmează să fie lansat din </span>WhiteKnightTwo, apar<span lang=\"ro-RO\">ți</span>n<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd tot Virgin Galactic, la o altitudine de 15,5 kilometri. Dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> separare, SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">își</span> va activa motorul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i va accelera p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la 4.000 de km<span lang=\"ro-RO\"> pe oră, </span>iar pasagerii vor tr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i cinci minute de lip<span lang=\"ro-RO\">să</span> a gravita<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei.<span lang=\"ro-RO\"> Naveta, fabricată de compania miliardarului Richard Branson, </span>are o lungime de 18,3 metri, iar deschiderea aripilor este de 8,3 metri.<strong><span lang=\"ro-RO\"> Ea deține o capacitate de 8 persoane, dintre care 2 piloți. </span>SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">a fost proiectat să ajungă la o </span>altitudine de peste 100 de kilometri.</strong> </span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Bun prieten al miliardarului britanic, actorul Harisson Ford, cunoscut publicului <span lang=\"ro-RO\">și </span>pentru rolul<span lang=\"ro-RO\"> că</span>pitanului Solo din \"<span lang=\"ro-RO\">Ră</span>zboiul stelelor\" <span lang=\"ro-RO\">, prezent la eveniment, </span>a <span lang=\"ro-RO\">fost fascinat de forma navetei. Ea va porni la drum din New Mexico unde activează primul aeroport din lume construit de Branson pentru zborurile în spațiu.</span></span></p>\n<span lang=\"ro-RO\">Clădirea a costat peste 200 de milioane de dolari. <strong>Până acum amatorii de turism spațial au c</strong></span><strong><span lang=\"it-IT\">ump</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">rat </span><span lang=\"ro-RO\">circa</span><span lang=\"it-IT\"> 450 de bilete,</span><span lang=\"ro-RO\"> în valoare de</span><span lang=\"it-IT\"> 200.000 de dolari bucata, pentru a zbura </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"it-IT\">n spa</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"it-IT\">iu. C</span><span lang=\"ro-RO\">ălătoriile</span><span lang=\"it-IT\"> vor dura dou</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\"> ore</span><span lang=\"ro-RO\"> și</span><span lang=\"it-IT\"> jum</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">tat</span><span lang=\"ro-RO\">e.</span></strong>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></strong></p>','BLUE AIR - 3 noi rute interne, TRANSPORTURI nr.146','','inherit','closed','closed','','4932-autosave-v1','','','2016-09-05 11:17:31','2016-09-05 09:17:31','',4932,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4932-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4942,1,'2016-09-05 11:17:46','2016-09-05 09:17:46','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Compania aviatică românească smart flying a anunțat că va acoperi trei noi rute interne între </span>Ia<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Cluj-Napoca <span lang=\"ro-RO\">( din luna iunie) ș</span>i Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara, <span lang=\"ro-RO\">de la</span> 1 octombrie 2016<span lang=\"ro-RO\">. Ele vor fi operate </span>cu aeronave Boeing 737.<span lang=\"ro-RO\"> Astfel </span>Aeroportul din Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara devine al <span lang=\"ro-RO\">ș</span>aptelea din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia pe care opereaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Blue Air. <span lang=\"ro-RO\">De asemenea î</span><span style=\"color: #000000;\">ncep</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">â</span></span><span style=\"color: #000000;\">nd cu </span>30 octombrie 2016<span style=\"color: #000000;\">, Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> va fi mărită frecvența </span></span><span style=\"color: #000000;\">zborurilor pe ruta Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti – Cluj Napoca – Bucure</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">ti </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">la 6 zile pe săptămână ca </span></span><span style=\"color: #000000;\">urmare a </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">solicitărilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"> ridicate pe acest segment. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">”</span></span><span style=\"color: #000000;\">Expansiunea companiei pe plan intern, la scurt timp dup</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă </span></span><span style=\"color: #000000;\">introducerea zborurilor </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">ntre Ia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i, Cluj-Napoca </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i Timi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">oara, face parte din strategia </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">noastră </span></span><span style=\"color: #000000;\">de dezvoltare</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Pe rutele interne Blue Air a creat trafic suplimentar, </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n principiu datorit</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> condi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iilor excelente de transport, dar </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i a pre</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">urilor accesibile. Acest lucru este u</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">or vizibil dac</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> analiz</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">m performan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ele competi</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">iei directe, care au r</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">mas excelente. Tr</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">im </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n era vitezei, toat</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> lumea </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">îș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i dore</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">te s</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> parcurg</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> o distan</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ță</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de 400-500 k</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ilometri</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">n cel mai scurt timp</span>”<span lang=\"ro-RO\"> - <strong>a declarat </strong></span><strong><span style=\"color: #000000;\">Gheorghe R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">caru, Director</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ul general al </span></span><span style=\"color: #000000;\">Blue Air</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4939\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4939\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/BlueAir.jpg\" alt=\"BlueAir\" width=\"1024\" height=\"666\" /></a>\r\n</span></span></strong></span></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">AIR FRANCE:</span> 70 de ani de la prima stewardesă</strong> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">În aprilie 1946 Air France a primit la bordul aeronavelor sale primele 11 femei însoțitoare de bord. Până în 1946, echipajul auxiliar de la bordul aeronavelor companiei era asigurat <span lang=\"ro-RO\">numai </span>de însoțitori de bord bărbați, recrutați în primă fază din personalul restaurantelor de lux din Paris. În prezent, dintre cei 13.500 de însoțitori de bord, peste 8.800 sunt femei. <span lang=\"ro-RO\">În </span> 1938 primul însoțitor de bord este angajat la Air France. Datorită zborurilor mai lungi, cum ar fi Paris-New York care dura până la 23 ore și 45 de minute, compania a consolidat forța de muncă prin angajarea primelor stewardese. Dar ele nu au avut aceleași sarcini cu omologii lor bărbați. Însoțitorii de bord pregăteau mesele și le serveau pasagerilor, în timp ce misiunea <span lang=\"ro-RO\">părții feminine era</span> de a oferi o primire călduroasă, de a asigura confortul pasagerilor<span lang=\"ro-RO\"> și de a-i familiariza cu stilul francez de a călători.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4940\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4940\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Air-France-uniforme-1.jpg\" alt=\"Air France uniforme 1\" width=\"636\" height=\"597\" /></a></span> </span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: large;\">Primele uniforme ale însoțitoarelor de bord au avut o înfățișare foarte „militară”.<span lang=\"ro-RO\"> Ele au purtat în 1946 semnătura </span>Georgette<span lang=\"ro-RO\">i</span> Rénal<span lang=\"ro-RO\">.</span> <span lang=\"ro-RO\">Cinci ani mai târziu ea a fost restilizată de </span>Georgette de Trèze<span lang=\"ro-RO\">. În</span> anii `60, Air France <span lang=\"ro-RO\">i-a </span>solicitat lui Christian Dior <span lang=\"ro-RO\">o nouă linie. </span>Au urmat Balenciaga, Jean Patou, Nina Ricci, Carven<span lang=\"ro-RO\">,</span> Christian Lacroix<span lang=\"ro-RO\"> etc.</span> <span lang=\"ro-RO\">Noile creații sunt admirate pe parcursul zborurilor zilnice - circa 1500 -, cât acoperă cele 348 de aeronave operate de Air France KLM. Cu cei peste 87,3 milioane de pasageri (2014) cele două companii alcătuiesc </span>unul dintre cei mai mari jucători în transportul aerian, la nivel mondial, și <span lang=\"ro-RO\">sunt </span>lider de piață pe zborurile lung-curier cu plecare din Europa<span lang=\"ro-RO\"> (ele</span> acoperă 231 de destinații în aproape 100 de țări<span lang=\"ro-RO\">).</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BRANSON - SpaceShipTwo e gata</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce primul </span>prototip al navetei SpaceShipTwo a fost distrus <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntr-un tragic accident, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n octombrie 2014<span lang=\"ro-RO\"> (</span>c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd co-pilotul Michael Alsbury a murit, iar pilotul Peter Siebold a fost r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nit<span lang=\"ro-RO\">), de curând a fost finalizat al doilea prototip al navetei ce urmează să fie lansat din </span>WhiteKnightTwo, apar<span lang=\"ro-RO\">ți</span>n<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd tot Virgin Galactic, la o altitudine de 15,5 kilometri. Dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> separare, SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">își</span> va activa motorul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i va accelera p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la 4.000 de km<span lang=\"ro-RO\"> pe oră, </span>iar pasagerii vor tr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i cinci minute de lip<span lang=\"ro-RO\">să</span> a gravita<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei.<span lang=\"ro-RO\"> Naveta, fabricată de compania miliardarului Richard Branson, </span>are o lungime de 18,3 metri, iar deschiderea aripilor este de 8,3 metri.<strong><span lang=\"ro-RO\"> Ea deține o capacitate de 8 persoane, dintre care 2 piloți. </span>SpaceShipTwo <span lang=\"ro-RO\">a fost proiectat să ajungă la o </span>altitudine de peste 100 de kilometri.</strong> </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Bun prieten al miliardarului britanic, actorul Harisson Ford, cunoscut publicului <span lang=\"ro-RO\">și </span>pentru rolul<span lang=\"ro-RO\"> că</span>pitanului Solo din \"<span lang=\"ro-RO\">Ră</span>zboiul stelelor\" <span lang=\"ro-RO\">, prezent la eveniment, </span>a <span lang=\"ro-RO\">fost fascinat de forma navetei. Ea va porni la drum din New Mexico unde activează primul aeroport din lume construit de Branson pentru zborurile în spațiu.</span></span></p>\r\n<span lang=\"ro-RO\">Clădirea a costat peste 200 de milioane de dolari. <strong>Până acum amatorii de turism spațial au c</strong></span><strong><span lang=\"it-IT\">ump</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">rat </span><span lang=\"ro-RO\">circa</span><span lang=\"it-IT\"> 450 de bilete,</span><span lang=\"ro-RO\"> în valoare de</span><span lang=\"it-IT\"> 200.000 de dolari bucata, pentru a zbura </span><span lang=\"ro-RO\">î</span><span lang=\"it-IT\">n spa</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"it-IT\">iu. C</span><span lang=\"ro-RO\">ălătoriile</span><span lang=\"it-IT\"> vor dura dou</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\"> ore</span><span lang=\"ro-RO\"> și</span><span lang=\"it-IT\"> jum</span><span lang=\"ro-RO\">ă</span><span lang=\"it-IT\">tat</span><span lang=\"ro-RO\">e.</span></strong>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">ALEX BARBU</span></strong></p>','BLUE AIR - 3 noi rute interne, TRANSPORTURI nr.146','','inherit','closed','closed','','4932-revision-v1','','','2016-09-05 11:17:46','2016-09-05 09:17:46','',4932,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4932-revision-v1/',0,'revision','',0),(4943,1,'2016-09-05 11:18:29','2016-09-05 09:18:29','','Vinvest 1','','inherit','open','closed','','vinvest-1','','','2016-09-05 11:18:29','2016-09-05 09:18:29','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4944,1,'2016-09-05 11:19:10','2016-09-05 09:19:10','<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">30 de producători de vin, 6 <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ări participante, sute de specialiști sosiți aici de pe dealurile podgoriilor, din cramele secrete ori coborâți de la catedre. 58 de parteneri media naționali dintre care 20<span lang=\"ro-RO\"> de</span> cunoscători ai vinului și oenoturismului.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4943\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4943\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg\" alt=\"Vinvest 1\" width=\"1024\" height=\"541\" /></a>\n</span></span></p>\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">De ce a devenit orașul de pe malurile Begăi o Capitală a Vinului? În primul rând pentru că s-a dedicat cu pasiune și devotament, de cînd a bătut primul gong (a se citi - s-a deschis în 2004 primul expo-salon de vinuri). Apoi datorită echipe<span lang=\"ro-RO\">i</span> condusă de către Lucia Pârvu - somelier, promotor, organizator, investitor în relațiile cu mass media de specialitate (iată o nouă profesie) și mai ales amprenta de marcă pusă pe fiecare ediție a Vinvest și a Vintest. Timp de 13 ani, publicul timișorean a fost educat să descopere, să în<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eleagă, să iubească vinul. Și recenta ediție s-a adresat cu prioritate consumatorului final, care, ulterior, la hipermarket, supermarket, magazine de specialitate sau HoReCa (hoteluri, restaurante, catering) va recunoaște vinurile degustate<span lang=\"ro-RO\">.</span> Alături de producători s-au regăsit în salon utilaje pentru îngrijirea plantațiilor, sisteme de susținere<span lang=\"ro-RO\">, întreținere și protejare a </span> viței de vie, echipamente profesionale <span lang=\"ro-RO\">de etichetare și îmbuteliere, </span>accesorii pentru vin<span lang=\"ro-RO\"> etc</span>. În acest an au participat în calitate de expozanți reprezentanți din <span lang=\"ro-RO\">6</span> țări: România, Republica Moldova, Serbia, Ungaria, Germania, Portugalia și Italia. Ediţia a 13-a a Salonului Internaţional de Vinuri V<span lang=\"ro-RO\">invest</span> a fost găzduită de Centrul Regional de Afaceri Timișoara unde timp de de trei zile (20-22 aprilie)<span lang=\"ro-RO\">.\n\n</span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Cavaleri ai vinului scoateți dopul</span></span></strong></p>\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Printre oficialități<span lang=\"ro-RO\">le care au acordat o atenție deosebită evenimentului s-au numărat</span> europarlamentarul Maria Grapini, Florica Chiriță – Director General <span lang=\"ro-RO\">CCIAT</span>, Titu Bojin – Președintele Consiliului Județean, Florin Faur - Director General APIA, reprezentanți ai Ordinului Saint Teodor din Vârșeț, delegația Organizației Turistice Vîrșeț, Dan Boboc, Ioan Nămoloșanu și Arina Antoce, trei dintre liderii ADAR etc. Un moment <span lang=\"ro-RO\">special</span> a fost primirea în r<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndul Cavalerilor Ordinului Sfântului Teodor a domnului Iavor Radovankovici. Ca în fiecare an s-au înregistrat participări în premieră: Casa de Vinuri Cotnari, Crama Hermeziu, Tata și Fiul, Villa Vinea, Casa de Vinuri Hu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Vitipomicola Buzia<span lang=\"ro-RO\">ș</span> Silagiu, Crama Thesaurus, Crama Aramic, a distribuitorului de distilate Perun, precum și revenirea la eveniment a renumitului producător de vin – Cotnari și a Stațiunii de Cercetare-Dezvoltare pentru Viticultură și Vinificație Bujoru. Prezența investitorilor în salon a<span lang=\"ro-RO\"> creat </span>plusvaloare evenimentului. Dintre ace<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tia amintim: Vasile Lungu, Crama Hermeziu; Doru Husarciuc, Crama Dealul Dorului; Eugen Seracin, Domeniile Sara; Valentin Chelaru, Domeniul Kelaru; Mariana Gîrniță, Domeniile Vînju Mare; Victor Deleanu, Casa de Vinuri Cotnari; Ștefan Ionescu, 1000 de Chipuri<span lang=\"ro-RO\"> etc. La standul ultimului producător am remarcat promovarea ediției limitate a unui vin roșu sec (Fetească neagră/Shiraz/Cabernet Franc), prezentat la sticlă dar și în casetă de lemn - e vorba de creația Wild Carpathia, comandat de Charlie Ottley producătorul serialului. Produs și îmbuteliat de către Divine Area, vinul s-a bucurat de o foarte bună primire. </span>Dar una dintre marile atracții ale salonului a fost Roulette de Vin, organizat de Valdo Invest care pe perioada a circa 4 ore a antrenat marea majoritate a <span lang=\"ro-RO\">participanților</span>.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Soiuri vechi, distincții noi</span></span></strong></p>\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Salonul a fost vizitat de peste 2 600 de persoane. S-a vândut vin<span lang=\"ro-RO\">!</span> Da, fără îndoială, majoritatea participanților fiind mulțumiți de scorurile comerciale înregistrate. Dar marele câștig îl reprezintă participarea activă cu concepte de marketing prietenoase, ele reprezentând o parte dintre cele mai bune soluții de creștere a vizibilității companiilor implicate. În paralel cu Vinvest s-a desfășurat și a 11-a ediție a Concursul Naţional de Vinuri şi Băuturi Alcoolice, organizat în colaborare cu ADAR<span lang=\"ro-RO\"> (</span>20-21 aprilie<span lang=\"ro-RO\">).</span> Concursul VINVEST a adunat 122 probe. 30% din acest<span lang=\"ro-RO\">ea</span> au primit distincţii. S-au acordat medalii de aur, medalii de argint, dar și trei Mari Medalii de Aur<span lang=\"ro-RO\">:</span> la vin alb<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Crama Buduresca, Sauvignon Blanc Premium 2015<span lang=\"ro-RO\"> (87,2 puncte)</span>; vin rose<span lang=\"ro-RO\"> -</span> pentru Crama Hermeziu, Cabernet Sauvignon Rose 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>; vin rosu <span lang=\"ro-RO\"> - </span>Vincon România pentru Pinot Noir 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>. <span lang=\"ro-RO\">O altă noutate:</span> a fost lansată<span lang=\"ro-RO\"> a 3-a ediție a cărții</span> <span lang=\"ro-RO\">”</span>Vechi Soiuri Românești de Viță de Vie<span lang=\"ro-RO\">”</span> <span lang=\"ro-RO\">semnată de</span> Ion M. Pușcă<span lang=\"ro-RO\">. Volumul a fost premiat de către</span> Organizația Internațională a Viei și Vinului – Paris, Academia Oamenilor de Știință din România, Liga Scriitorilor Români. Această <span lang=\"ro-RO\">lucrare a apărut prin devotamentul</span> domnului Constantin Dinel Cucu.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Recaș - Marea provocare</span></span></strong></p>\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Jurnaliştii acreditați au participat la o vizită cu degustare de vinuri la cramele Recaș, unde au avut posibilitatea să vadă noile plantațiile de vie și tehnologii, colecțiile de vinuri, care recomandă Recașul drept unul dintre cei mai importanți investitori din industria vinului românesc. Degustările au fost, se înțelege, însoțite de mâncăruri tradiționale și voie bună. Traveller Magazin a fost unul dintre cei mai apreciați Parteneri media ai evenimentului.</span></span></p>\n<p align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','VINVEST - Ruleta vinului s-a invartit de 13 ori, RESTAURATIE nr.146','','inherit','closed','closed','','4930-autosave-v1','','','2016-09-05 11:19:10','2016-09-05 09:19:10','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4930-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4945,1,'2016-09-05 11:19:34','2016-09-05 09:19:34','','Vinvest  020','','inherit','open','closed','','vinvest-020','','','2016-09-05 11:19:34','2016-09-05 09:19:34','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-020.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4946,1,'2016-09-05 11:19:35','2016-09-05 09:19:35','','Vinvest  034','','inherit','open','closed','','vinvest-034','','','2016-09-05 11:19:35','2016-09-05 09:19:35','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-034.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4947,1,'2016-09-05 11:19:36','2016-09-05 09:19:36','','Vinvest 1','','inherit','open','closed','','vinvest-1-2','','','2016-09-05 11:19:36','2016-09-05 09:19:36','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4948,1,'2016-09-05 11:19:37','2016-09-05 09:19:37','','Vinvest 018','','inherit','open','closed','','vinvest-018','','','2016-09-05 11:19:37','2016-09-05 09:19:37','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-018.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4949,1,'2016-09-05 11:19:38','2016-09-05 09:19:38','','Vinvest 037','','inherit','open','closed','','vinvest-037','','','2016-09-05 11:19:38','2016-09-05 09:19:38','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-037.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4950,1,'2016-09-05 11:19:38','2016-09-05 09:19:38','','Vinvest 047','','inherit','open','closed','','vinvest-047','','','2016-09-05 11:19:38','2016-09-05 09:19:38','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-047.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4951,1,'2016-09-05 11:19:39','2016-09-05 09:19:39','','Vinvest 050','','inherit','open','closed','','vinvest-050','','','2016-09-05 11:19:39','2016-09-05 09:19:39','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-050.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4952,1,'2016-09-05 11:19:40','2016-09-05 09:19:40','','Vinvest 0821','','inherit','open','closed','','vinvest-0821','','','2016-09-05 11:19:40','2016-09-05 09:19:40','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-0821.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4953,1,'2016-09-05 11:19:59','2016-09-05 09:19:59','<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">30 de producători de vin, 6 <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ări participante, sute de specialiști sosiți aici de pe dealurile podgoriilor, din cramele secrete ori coborâți de la catedre. 58 de parteneri media naționali dintre care 20<span lang=\"ro-RO\"> de</span> cunoscători ai vinului și oenoturismului.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4943\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4943\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Vinvest-1.jpg\" alt=\"Vinvest 1\" width=\"1024\" height=\"541\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">De ce a devenit orașul de pe malurile Begăi o Capitală a Vinului? În primul rând pentru că s-a dedicat cu pasiune și devotament, de cînd a bătut primul gong (a se citi - s-a deschis în 2004 primul expo-salon de vinuri). Apoi datorită echipe<span lang=\"ro-RO\">i</span> condusă de către Lucia Pârvu - somelier, promotor, organizator, investitor în relațiile cu mass media de specialitate (iată o nouă profesie) și mai ales amprenta de marcă pusă pe fiecare ediție a Vinvest și a Vintest. Timp de 13 ani, publicul timișorean a fost educat să descopere, să în<span lang=\"ro-RO\">ț</span>eleagă, să iubească vinul. Și recenta ediție s-a adresat cu prioritate consumatorului final, care, ulterior, la hipermarket, supermarket, magazine de specialitate sau HoReCa (hoteluri, restaurante, catering) va recunoaște vinurile degustate<span lang=\"ro-RO\">.</span> Alături de producători s-au regăsit în salon utilaje pentru îngrijirea plantațiilor, sisteme de susținere<span lang=\"ro-RO\">, întreținere și protejare a </span> viței de vie, echipamente profesionale <span lang=\"ro-RO\">de etichetare și îmbuteliere, </span>accesorii pentru vin<span lang=\"ro-RO\"> etc</span>. În acest an au participat în calitate de expozanți reprezentanți din <span lang=\"ro-RO\">6</span> țări: România, Republica Moldova, Serbia, Ungaria, Germania, Portugalia și Italia. Ediţia a 13-a a Salonului Internaţional de Vinuri V<span lang=\"ro-RO\">invest</span> a fost găzduită de Centrul Regional de Afaceri Timișoara unde timp de de trei zile (20-22 aprilie)<span lang=\"ro-RO\">.\r\n</span></span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"4945,4946,4947,4948,4949,4950,4951,4952\"]\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Cavaleri ai vinului scoateți dopul</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Printre oficialități<span lang=\"ro-RO\">le care au acordat o atenție deosebită evenimentului s-au numărat</span> europarlamentarul Maria Grapini, Florica Chiriță – Director General <span lang=\"ro-RO\">CCIAT</span>, Titu Bojin – Președintele Consiliului Județean, Florin Faur - Director General APIA, reprezentanți ai Ordinului Saint Teodor din Vârșeț, delegația Organizației Turistice Vîrșeț, Dan Boboc, Ioan Nămoloșanu și Arina Antoce, trei dintre liderii ADAR etc. Un moment <span lang=\"ro-RO\">special</span> a fost primirea în r<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndul Cavalerilor Ordinului Sfântului Teodor a domnului Iavor Radovankovici. Ca în fiecare an s-au înregistrat participări în premieră: Casa de Vinuri Cotnari, Crama Hermeziu, Tata și Fiul, Villa Vinea, Casa de Vinuri Hu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>i, Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Vitipomicola Buzia<span lang=\"ro-RO\">ș</span> Silagiu, Crama Thesaurus, Crama Aramic, a distribuitorului de distilate Perun, precum și revenirea la eveniment a renumitului producător de vin – Cotnari și a Stațiunii de Cercetare-Dezvoltare pentru Viticultură și Vinificație Bujoru. Prezența investitorilor în salon a<span lang=\"ro-RO\"> creat </span>plusvaloare evenimentului. Dintre ace<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tia amintim: Vasile Lungu, Crama Hermeziu; Doru Husarciuc, Crama Dealul Dorului; Eugen Seracin, Domeniile Sara; Valentin Chelaru, Domeniul Kelaru; Mariana Gîrniță, Domeniile Vînju Mare; Victor Deleanu, Casa de Vinuri Cotnari; Ștefan Ionescu, 1000 de Chipuri<span lang=\"ro-RO\"> etc. La standul ultimului producător am remarcat promovarea ediției limitate a unui vin roșu sec (Fetească neagră/Shiraz/Cabernet Franc), prezentat la sticlă dar și în casetă de lemn - e vorba de creația Wild Carpathia, comandat de Charlie Ottley producătorul serialului. Produs și îmbuteliat de către Divine Area, vinul s-a bucurat de o foarte bună primire. </span>Dar una dintre marile atracții ale salonului a fost Roulette de Vin, organizat de Valdo Invest care pe perioada a circa 4 ore a antrenat marea majoritate a <span lang=\"ro-RO\">participanților</span>.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Soiuri vechi, distincții noi</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Salonul a fost vizitat de peste 2 600 de persoane. S-a vândut vin<span lang=\"ro-RO\">!</span> Da, fără îndoială, majoritatea participanților fiind mulțumiți de scorurile comerciale înregistrate. Dar marele câștig îl reprezintă participarea activă cu concepte de marketing prietenoase, ele reprezentând o parte dintre cele mai bune soluții de creștere a vizibilității companiilor implicate. În paralel cu Vinvest s-a desfășurat și a 11-a ediție a Concursul Naţional de Vinuri şi Băuturi Alcoolice, organizat în colaborare cu ADAR<span lang=\"ro-RO\"> (</span>20-21 aprilie<span lang=\"ro-RO\">).</span> Concursul VINVEST a adunat 122 probe. 30% din acest<span lang=\"ro-RO\">ea</span> au primit distincţii. S-au acordat medalii de aur, medalii de argint, dar și trei Mari Medalii de Aur<span lang=\"ro-RO\">:</span> la vin alb<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Crama Buduresca, Sauvignon Blanc Premium 2015<span lang=\"ro-RO\"> (87,2 puncte)</span>; vin rose<span lang=\"ro-RO\"> -</span> pentru Crama Hermeziu, Cabernet Sauvignon Rose 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>; vin rosu <span lang=\"ro-RO\"> - </span>Vincon România pentru Pinot Noir 2015<span lang=\"ro-RO\"> (86,2 puncte)</span>. <span lang=\"ro-RO\">O altă noutate:</span> a fost lansată<span lang=\"ro-RO\"> a 3-a ediție a cărții</span> <span lang=\"ro-RO\">”</span>Vechi Soiuri Românești de Viță de Vie<span lang=\"ro-RO\">”</span> <span lang=\"ro-RO\">semnată de</span> Ion M. Pușcă<span lang=\"ro-RO\">. Volumul a fost premiat de către</span> Organizația Internațională a Viei și Vinului – Paris, Academia Oamenilor de Știință din România, Liga Scriitorilor Români. Această <span lang=\"ro-RO\">lucrare a apărut prin devotamentul</span> domnului Constantin Dinel Cucu.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Recaș - Marea provocare</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Jurnaliştii acreditați au participat la o vizită cu degustare de vinuri la cramele Recaș, unde au avut posibilitatea să vadă noile plantațiile de vie și tehnologii, colecțiile de vinuri, care recomandă Recașul drept unul dintre cei mai importanți investitori din industria vinului românesc. Degustările au fost, se înțelege, însoțite de mâncăruri tradiționale și voie bună. Traveller Magazin a fost unul dintre cei mai apreciați Parteneri media ai evenimentului.</span></span></p>\r\n<p align=\"JUSTIFY\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','VINVEST - Ruleta vinului s-a invartit de 13 ori, RESTAURATIE nr.146','','inherit','closed','closed','','4930-revision-v1','','','2016-09-05 11:19:59','2016-09-05 09:19:59','',4930,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4930-revision-v1/',0,'revision','',0),(4954,1,'2016-09-05 11:21:01','2016-09-05 09:21:01','','Junii brasovului 1','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-1','','','2016-09-05 11:21:01','2016-09-05 09:21:01','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4955,1,'2016-09-05 11:21:23','2016-09-05 09:21:23','','Junii  Brasovului 130','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-130','','','2016-09-05 11:21:23','2016-09-05 09:21:23','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-130.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4956,1,'2016-09-05 11:21:23','2016-09-05 09:21:23','','Junii brasovului 1','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-1-2','','','2016-09-05 11:21:23','2016-09-05 09:21:23','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4957,1,'2016-09-05 11:21:24','2016-09-05 09:21:24','','Junii Brasovului 20','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-20','','','2016-09-05 11:21:24','2016-09-05 09:21:24','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-20.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4958,1,'2016-09-05 11:21:25','2016-09-05 09:21:25','','Junii Brasovului 22','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-22','','','2016-09-05 11:21:25','2016-09-05 09:21:25','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-22.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4959,1,'2016-09-05 11:21:26','2016-09-05 09:21:26','','Junii Brasovului 33','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-33','','','2016-09-05 11:21:26','2016-09-05 09:21:26','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-33.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4960,1,'2016-09-05 11:21:27','2016-09-05 09:21:27','','Junii Brasovului 056','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-056','','','2016-09-05 11:21:27','2016-09-05 09:21:27','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-056.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4961,1,'2016-09-05 11:21:27','2016-09-05 09:21:27','','Junii Brasovului 60','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-60','','','2016-09-05 11:21:27','2016-09-05 09:21:27','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-60.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4962,1,'2016-09-05 11:21:28','2016-09-05 09:21:28','','Junii Brasovului 201','','inherit','open','closed','','junii-brasovului-201','','','2016-09-05 11:21:28','2016-09-05 09:21:28','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-Brasovului-201.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4963,1,'2016-09-05 11:21:29','2016-09-05 09:21:29','<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt un joc de culori, o defilare cu caracter, cea mai mare paradă ecvestră în aer liber a Europei, o găselniţă istorică transilvăneană la porţile burgului coroanei. Sunt o mândrie a localnicilor şi, cu din ce în ce mai mult sprijin în viitor, vor fi un fenomen al tradiţiilor româneşti.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4954\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4954\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg\" alt=\"Junii brasovului 1\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n</span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt Junii Braşovului – un motiv de sărbătoare, în fiecare an, în prima săptămână după Paşti. E greu de definit de unde vine tradiţia Junilor Braşovului. Cronicarii germani ai Transilvaniei medievale vedeau obiceiul ca pe o sărbătoare a venirii primăverii şi o asociau cu rituri străvechi, probabil de pe vremea dacilor. Ştim că Societatea Junilor Bătrâni, unul dintre cele 7 grupuri de Juni braşoveni de astăzi, a luat fiinţă undeva în jurul anului 1877, însă protocoalele de organizare a cetelor sunt mult mai vechi. Tradiţia transmite locurile de adunare, hainele care se poartă, poziţionarea culorilor steagului românesc dar şi ordinea de defilare. </span></span>\n\n&nbsp;\n\n„<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Ziua de Călări” este prima Duminică după Paşte iar Junii parcurg oraşul într-o defilare elegantă, lină dar plină de caracter şi de nerv. <span lang=\"ro-RO\">Am urmărit cum se adună dimineața g</span>rupurile în piaţa Unirii din Şcheii Braşovului – chiar lângă curtea Bisericii Sfântul Nicolae şi a celei mai vechi şcoli româneşti din Transilvania. <span lang=\"ro-RO\">Conform unui vechi ”ritual” s</span>e încolonează şi pornesc călare prin centrul istoric al Braşovului, coborând pe strada Mureşenilor, pe o latură a Pieţei Sfatului până la parc, şi urcând prin vechea cetate, pe strada Republicii.</span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">În „Ziua de Călări”</span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Drepţi şi ţanţoşi, mai încruntaţi sau mai zâmbitori, vătafii, urmaţi de stegari şi armaşi, introduc fiecare grup. Junii Tineri cu jachete negre şi nasturi de argint sunt urmaţi de Junii Bătrâni, ce poartă o lentă tricoloră peste piept. Mii de oameni cu mii de telefoane şi camere foto, admiră, filmează, fotografiază. Călăreţii salută publicul cu „Hristos a Înviat” iar lumea răspunde, în valuri, iar şi iar. </span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Junii Curcani s<span lang=\"ro-RO\">unt</span> recunosc<span lang=\"ro-RO\">uți</span> după căciulile negre „cu ţoc” (puţin pleoştite pe o parte) şi ornate cu pene de curcan. Caii Junilor vin de la hergheliile din toată ţara, de la Timişoara, până la Suceava. Unii trec în trap uşor atât de frumos, de parcă se ştiu priviţi şi admiraţi, alţii saltă nervos iar îngrijitorii îi ţin de frâuri. Urmează Junii Dorobanţi cu căciulile sure, model Mihai Viteazul şi Junii Braşovecheni. Caii sunt împodobiţi cu fire şi ciucuri tricolori, care se leagănă cadenţat. Pe sub poarta Şcheilor se iese din burgul coroanei (Kronstandt era numele săsesc al Braşovului) şi Junii se opresc pentru fotografii şi salută din nou mulţimea. Aici, pe strada Prundului nr. 1, Primăria a reabilitat o vilă în stil neoromânesc şi, la începutul lunii mai, a des<span lang=\"ro-RO\">c</span>his-o publicului ca nou Centru de Informare Turistică a oraşului dar şi ca Sediu al Uniunii Junilor. Cămăşile Junilor Roşiori lucesc de îţi iau ochii, brodate cu fluturi ori trandafiri din paiete iar ultimul grup, cel al Junilor Albiori se întrece în strălucire şi îşi prezintă, galant, căciulile albe. Cetele se îndreaptă, pe străzile din ce în ce mai înguste, spre poienile din afara Şcheilor, către Pietrele lui Solomon. Mii de oameni îi urmează, în ziua luminoasă, albastră şi călduţă, ca într-un pelerinaj. <span lang=\"ro-RO\">Așa am făcut și noi. Iar ziua a fost norocoasă pentru toți fiind plină de soare și ferită de ploi. </span>Plini de voie bună şi cu gândul la anunţata „serbare câmpenească” braşovenii merg pe jos astăzi cel puţin vreo şase kilometri. Câte unul se opreşte să culeagă de pe asfalt o paetă căzută dintr-un costum de jun, vechi de sute de ani. Nu râdeţi! E de păstrat căci nu oricine pune mâna pe aşa ceva!</span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">La festin „între chietri”</span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Până la Pietrele lui Solomon<span lang=\"ro-RO\"> - care sunt de fapt niște stânci impresionante, atât prin dimensiuni cât și prin frumusețea lor sălbatică -, </span> e cale lungă dar merită drumul: un râu subţirel străbate poiana în care sunt amenajate chioşcuri de lemn şi bănci pentru picnic. Dincolo de ele se ridică pietrele sure ale muntelui (seamănă cu căciulile călăreţilor). În zi de sărbătoare pentru Juni aici sunt zeci de corturi, micii sfârâie pe grătare iar alte bunătăţuri tradiţionale se încing în ceaune. Te ambiţionezi şi mergi mai departe, urcând pe buza unui defileu. Pădurea, peisajul, aerul curat şi muzica de voie bună ce răzbate până la tine te cheamă mai departe. „Între Chietri” este locul în care, prin tradiţie, Junii aruncau buzduganele. Astăzi se cântă Troparul Învierii, se joacă Hora Junilor iar apoi amiaza este deschisă vinului bun şi gustărilor (de la şunculiţe şi afumături până la ouă înroşite, drob şi cozonac ori pască). <span lang=\"ro-RO\">La acest capitol al remarcat expunerea gastronomică a grupului Transilvania Hotels &amp; Travel, care a sponsorizat familia </span>Juni<span lang=\"ro-RO\">lor</span> Braşovecheni<span lang=\"ro-RO\">. ”Am reușit să atragem și turiști și sperăm ca numărul lor să crească de la an la an. Suntem convinși că o asemenea sărbătoare, unică în România, ar merita o recunoaștere la nivel de patrimoniu spiritual imaterial UNESCO. Demersurile sunt în derulare și de aceea am considerat că grupul nostru trebuie să se implice cu devotament în susținerea evenimentului” - ne-a precizat Dan Maria, reprezentantul Transilvania Hotels &amp; Travel. </span></span></span>\n\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Grupurile de juni se împart pe sub steaguri, la mesele lungi de lemn. Se închină, curg urări, îmbrăţişări. Aplauzele, pupăturile<span lang=\"ro-RO\"> îmbrățișările</span> şi râsul se pierd printre notele melodiilor tradiţionale. Turiştii se plimbă pe caii de poveste, picură<span lang=\"ro-RO\"> puțin</span>,<span lang=\"ro-RO\"> apoi</span> mai iese soarele. Oricine ai fi ai vrea ca amiaza asta să nu se mai termine. Sărbătoarea Junilor se încheie în Duminica Tomii, pe la 6 spre seară. Traficul se redeschide iar Braşovul, mângâiat de paşii miilor de localnici ce au fost în centru să vadă Junii, îşi reia ritmul obişnuit. Dacă nici anul acesta nu aţi ajuns la Junii Braşovului, în 2017 sărbătoarea cade pe 30 Aprilie!</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">SÎNZIANA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','La pas si la dant cu Junii Brasovului, REDESCOPERA ROMANIA nr. 146','','inherit','closed','closed','','4928-autosave-v1','','','2016-09-05 11:21:29','2016-09-05 09:21:29','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4928-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4964,1,'2016-09-05 11:21:45','2016-09-05 09:21:45','<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt un joc de culori, o defilare cu caracter, cea mai mare paradă ecvestră în aer liber a Europei, o găselniţă istorică transilvăneană la porţile burgului coroanei. Sunt o mândrie a localnicilor şi, cu din ce în ce mai mult sprijin în viitor, vor fi un fenomen al tradiţiilor româneşti.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4954\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4954\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Junii-brasovului-1.jpg\" alt=\"Junii brasovului 1\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt Junii Braşovului – un motiv de sărbătoare, în fiecare an, în prima săptămână după Paşti. E greu de definit de unde vine tradiţia Junilor Braşovului. Cronicarii germani ai Transilvaniei medievale vedeau obiceiul ca pe o sărbătoare a venirii primăverii şi o asociau cu rituri străvechi, probabil de pe vremea dacilor. Ştim că Societatea Junilor Bătrâni, unul dintre cele 7 grupuri de Juni braşoveni de astăzi, a luat fiinţă undeva în jurul anului 1877, însă protocoalele de organizare a cetelor sunt mult mai vechi. Tradiţia transmite locurile de adunare, hainele care se poartă, poziţionarea culorilor steagului românesc dar şi ordinea de defilare. </span></span>\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"4955,4956,4957,4958,4959,4960,4961,4962\"]\r\n\r\n„<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Ziua de Călări” este prima Duminică după Paşte iar Junii parcurg oraşul într-o defilare elegantă, lină dar plină de caracter şi de nerv. <span lang=\"ro-RO\">Am urmărit cum se adună dimineața g</span>rupurile în piaţa Unirii din Şcheii Braşovului – chiar lângă curtea Bisericii Sfântul Nicolae şi a celei mai vechi şcoli româneşti din Transilvania. <span lang=\"ro-RO\">Conform unui vechi ”ritual” s</span>e încolonează şi pornesc călare prin centrul istoric al Braşovului, coborând pe strada Mureşenilor, pe o latură a Pieţei Sfatului până la parc, şi urcând prin vechea cetate, pe strada Republicii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">În „Ziua de Călări”</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Drepţi şi ţanţoşi, mai încruntaţi sau mai zâmbitori, vătafii, urmaţi de stegari şi armaşi, introduc fiecare grup. Junii Tineri cu jachete negre şi nasturi de argint sunt urmaţi de Junii Bătrâni, ce poartă o lentă tricoloră peste piept. Mii de oameni cu mii de telefoane şi camere foto, admiră, filmează, fotografiază. Călăreţii salută publicul cu „Hristos a Înviat” iar lumea răspunde, în valuri, iar şi iar. </span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Junii Curcani s<span lang=\"ro-RO\">unt</span> recunosc<span lang=\"ro-RO\">uți</span> după căciulile negre „cu ţoc” (puţin pleoştite pe o parte) şi ornate cu pene de curcan. Caii Junilor vin de la hergheliile din toată ţara, de la Timişoara, până la Suceava. Unii trec în trap uşor atât de frumos, de parcă se ştiu priviţi şi admiraţi, alţii saltă nervos iar îngrijitorii îi ţin de frâuri. Urmează Junii Dorobanţi cu căciulile sure, model Mihai Viteazul şi Junii Braşovecheni. Caii sunt împodobiţi cu fire şi ciucuri tricolori, care se leagănă cadenţat. Pe sub poarta Şcheilor se iese din burgul coroanei (Kronstandt era numele săsesc al Braşovului) şi Junii se opresc pentru fotografii şi salută din nou mulţimea. Aici, pe strada Prundului nr. 1, Primăria a reabilitat o vilă în stil neoromânesc şi, la începutul lunii mai, a des<span lang=\"ro-RO\">c</span>his-o publicului ca nou Centru de Informare Turistică a oraşului dar şi ca Sediu al Uniunii Junilor. Cămăşile Junilor Roşiori lucesc de îţi iau ochii, brodate cu fluturi ori trandafiri din paiete iar ultimul grup, cel al Junilor Albiori se întrece în strălucire şi îşi prezintă, galant, căciulile albe. Cetele se îndreaptă, pe străzile din ce în ce mai înguste, spre poienile din afara Şcheilor, către Pietrele lui Solomon. Mii de oameni îi urmează, în ziua luminoasă, albastră şi călduţă, ca într-un pelerinaj. <span lang=\"ro-RO\">Așa am făcut și noi. Iar ziua a fost norocoasă pentru toți fiind plină de soare și ferită de ploi. </span>Plini de voie bună şi cu gândul la anunţata „serbare câmpenească” braşovenii merg pe jos astăzi cel puţin vreo şase kilometri. Câte unul se opreşte să culeagă de pe asfalt o paetă căzută dintr-un costum de jun, vechi de sute de ani. Nu râdeţi! E de păstrat căci nu oricine pune mâna pe aşa ceva!</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">La festin „între chietri”</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Până la Pietrele lui Solomon<span lang=\"ro-RO\"> - care sunt de fapt niște stânci impresionante, atât prin dimensiuni cât și prin frumusețea lor sălbatică -, </span> e cale lungă dar merită drumul: un râu subţirel străbate poiana în care sunt amenajate chioşcuri de lemn şi bănci pentru picnic. Dincolo de ele se ridică pietrele sure ale muntelui (seamănă cu căciulile călăreţilor). În zi de sărbătoare pentru Juni aici sunt zeci de corturi, micii sfârâie pe grătare iar alte bunătăţuri tradiţionale se încing în ceaune. Te ambiţionezi şi mergi mai departe, urcând pe buza unui defileu. Pădurea, peisajul, aerul curat şi muzica de voie bună ce răzbate până la tine te cheamă mai departe. „Între Chietri” este locul în care, prin tradiţie, Junii aruncau buzduganele. Astăzi se cântă Troparul Învierii, se joacă Hora Junilor iar apoi amiaza este deschisă vinului bun şi gustărilor (de la şunculiţe şi afumături până la ouă înroşite, drob şi cozonac ori pască). <span lang=\"ro-RO\">La acest capitol al remarcat expunerea gastronomică a grupului Transilvania Hotels &amp; Travel, care a sponsorizat familia </span>Juni<span lang=\"ro-RO\">lor</span> Braşovecheni<span lang=\"ro-RO\">. ”Am reușit să atragem și turiști și sperăm ca numărul lor să crească de la an la an. Suntem convinși că o asemenea sărbătoare, unică în România, ar merita o recunoaștere la nivel de patrimoniu spiritual imaterial UNESCO. Demersurile sunt în derulare și de aceea am considerat că grupul nostru trebuie să se implice cu devotament în susținerea evenimentului” - ne-a precizat Dan Maria, reprezentantul Transilvania Hotels &amp; Travel. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">Grupurile de juni se împart pe sub steaguri, la mesele lungi de lemn. Se închină, curg urări, îmbrăţişări. Aplauzele, pupăturile<span lang=\"ro-RO\"> îmbrățișările</span> şi râsul se pierd printre notele melodiilor tradiţionale. Turiştii se plimbă pe caii de poveste, picură<span lang=\"ro-RO\"> puțin</span>,<span lang=\"ro-RO\"> apoi</span> mai iese soarele. Oricine ai fi ai vrea ca amiaza asta să nu se mai termine. Sărbătoarea Junilor se încheie în Duminica Tomii, pe la 6 spre seară. Traficul se redeschide iar Braşovul, mângâiat de paşii miilor de localnici ce au fost în centru să vadă Junii, îşi reia ritmul obişnuit. Dacă nici anul acesta nu aţi ajuns la Junii Braşovului, în 2017 sărbătoarea cade pe 30 Aprilie!</span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman;\"><span style=\"font-size: large;\">SÎNZIANA CONSTANTINESCU</span></span></strong></p>','La pas si la dant cu Junii Brasovului, REDESCOPERA ROMANIA nr. 146','','inherit','closed','closed','','4928-revision-v1','','','2016-09-05 11:21:45','2016-09-05 09:21:45','',4928,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4928-revision-v1/',0,'revision','',0),(4965,1,'2016-09-05 11:22:48','2016-09-05 09:22:48','','Hotel Marriott 1','','inherit','open','closed','','hotel-marriott-1','','','2016-09-05 11:22:48','2016-09-05 09:22:48','',4926,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4966,1,'2016-09-05 11:23:03','2016-09-05 09:23:03','','Hotel Marriott 2','','inherit','open','closed','','hotel-marriott-2','','','2016-09-05 11:23:03','2016-09-05 09:23:03','',4926,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-2.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4967,1,'2016-09-05 11:23:05','2016-09-05 09:23:05','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Un studiu global arată că că ne aflăm pe locul al treilea în Europa după numărul hotelurilor de lux deținut de Capitală. La Ana Group și Arsenal au apărut directori noi iar la Mamaia intră în circuit primul hotel al... piraților. Nici că se putea mai bine.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4965\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4965\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\n</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BUCUREȘTI: pe locul 3</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">P</span>otrivit compani<span lang=\"ro-RO\">ei </span>de cercetare de pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> STR Global<span lang=\"ro-RO\">, Bucureștiul se află pe poziția </span>a treia, dupa Praga <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Budapesta, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nainte de Var<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ovia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Sofia<span lang=\"ro-RO\"> în ceea ce privește numărul hotelurilor de lux. Studiul nu se referă numai la hotelurile</span> de 5 stele, ci la num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul propriet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ilor care <span lang=\"ro-RO\">î</span>ndeplinesc o serie de condi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii valabile la nivel mondial pentru a fi considerate de lux<span lang=\"ro-RO\">. C</span>onform <span lang=\"ro-RO\">specialiștilor</span> STR Global Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri de lux, de dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ori mai pu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine dec<span lang=\"ro-RO\">â</span>t Praga, cea mai cunoscut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Europa Central<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de Est din punct de vedere turistic. „Exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un sistem la nivel interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional <span lang=\"ro-RO\">î</span>n func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie de care se clasific<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hotelurile de lux, sistem <span lang=\"ro-RO\">stabilit de decenii</span>“<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Sorin Ionescu, fondator <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i director al companiei de consultan<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul hotel<span lang=\"ro-RO\">ier</span> Fivestar Hospitality. </span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">JW MARRIOTT: Investiție de 3 milioane\n\n</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cu un puternic potențial de exprimare comercială</span> <span lang=\"ro-RO\">(</span>402 camere, 12 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, 6 restaurante, un centru de <span lang=\"ro-RO\">business</span>, o galerie de lux pentru<span lang=\"ro-RO\"> shopping</span>, cazino, spa <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fitness<span lang=\"ro-RO\">), </span>JW Marriott<span lang=\"ro-RO\"> Grand Hotel</span> din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti a<span lang=\"ro-RO\"> anunțat finalizarea unei investiții de 3 milioane de euro în </span>modernizarea a dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> etaje<span lang=\"ro-RO\">. În total au fost renovate </span>102 camere, 5 apartamente, 2 apartamente preziden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i executive lounge.<span lang=\"ro-RO\"> Aceasta re</span>prezint<span lang=\"ro-RO\">ă</span> prima etap<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din planurile de renovare a etajelor<span lang=\"ro-RO\"> cu spații de cazare. Pentru respectivele operațiuni JW Marriott București ( clasificat la 5 stele) a apelat la un arhitect portughez, </span>specializat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n design pentru brandul JW Marriott<span lang=\"ro-RO\">. Noul mobilier a fost furnizat de către producători italieni și spanioli. </span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MAMAIA: Primul hotel tematic</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Hotelul Bicaz din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea Mamaia,<span lang=\"ro-RO\"> este prima unitate de cazare tematică intrată în circuitul turistic în acest sezon estival. Atmosfera, costumele, decorurile amenajările exterioare sunt inspirate din peliculele ”Pirații din Caraibe”. </span>Fiecare camer<span lang=\"ro-RO\">ă a hotelului ce se numește </span>„Pirates Resort Bicaz” <span lang=\"ro-RO\">deține </span>un tablou mare <span lang=\"ro-RO\">inspirat din acțiunea filmului. Proprietarii, frații </span>Dan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Alexandrescu<span lang=\"ro-RO\"> -</span>, <span lang=\"ro-RO\">au spus că vechiul nume Bicaz, va dispărea treptat în viitorii ani. Tot ei au mai declarat că u</span>nitatea va func<span lang=\"ro-RO\">ți</span>ona <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regim de demipensiune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiune complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">urmând ca din sezonul viitor să fie vândute și pachete all inculsive. </span>Hotelul<span lang=\"ro-RO\">, </span>reclasificat de la 2 la 3 stele<span lang=\"ro-RO\">, oferă</span> 158 de camere <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 8 apartamente, cu o capacitate <span lang=\"ro-RO\">totală </span>de 300 de locuri.<span lang=\"ro-RO\"> Investitorii, frații Alexandrescu, și-au </span>v<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndut <span lang=\"ro-RO\">anul trecut </span>afacerea de condimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ingrediente pentru pr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>jituri Alex &amp; Comp c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Fuchs <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dr. Oetker, <span lang=\"ro-RO\">pentru suma de 8 milioane de euro. Ei au investit în turism 6 milioane, sumă ce acoperă contravaloarea tranzacției, renovarea, decorarea și restandardizarea hotelului Pirates Resort Bicaz. </span></span></span>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MANAGEMENT: Directori noi la Ana și Arsenal</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alexandra Copos de Prada<span lang=\"ro-RO\"> a predat conducerea executivă a Ana Hotels noului director general </span>Christine Schillings<span lang=\"ro-RO\">. Decizia luată este una personală dar Alexandra va continua să </span>conduc<span lang=\"ro-RO\">ă grupul </span>Ana Pan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">să se dedice</span> dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii <span lang=\"ro-RO\">unor </span>proiecte antreprenoria<span lang=\"ro-RO\">le</span> personale. Christine Schillings are o experien<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 30<span lang=\"ro-RO\"> de ani în cadrul </span>Hilton Worldwide, unde a <span lang=\"ro-RO\">coordonat </span>un portofoliu de 46 de hoteluri din Estul Europei, Turcia, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Israel.<span lang=\"ro-RO\"> Înființat în 2007 Grupul Ana Hotels deține </span>7 <span lang=\"ro-RO\">unități în </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Eforie Nord<span lang=\"ro-RO\">, cu o capacitate totală de </span>cazare de 975 camere<span lang=\"ro-RO\"> și</span> <span lang=\"ro-RO\">peste 70</span>0 de angajati.</span></span></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și la complexul</span> Arsenal Park de la Or<span lang=\"ro-RO\">ăș</span>tie, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut de fra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Marius <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Emil Cristescu, <span lang=\"ro-RO\">s-a produs schimbarea managementului. </span>Gabriel Predescu<span lang=\"ro-RO\"> este noul director general iar misiunea sa este de a </span>cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te calitatea serviciilor<span lang=\"ro-RO\">. </span>N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>scut <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1981, Predescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput cariera <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Cluj, la hotelul Rimini, unde a<span lang=\"ro-RO\"> avansat până la poziția de </span>director general. Ulterior a condus hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de 4 stele<span lang=\"ro-RO\"> Athos (tot din </span>Cluj<span lang=\"ro-RO\">), a activat la București în domeniul </span>F&amp;B <span lang=\"ro-RO\">(hotel </span>Caro<span lang=\"ro-RO\">)</span>. <span lang=\"ro-RO\">A plecat în </span>SUA, unde a condus departamentul Food&amp;Beverage al Island Country Club<span lang=\"ro-RO\">, apoi la </span>Sheraton Club de Pins Alger, care de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine cel mai mare <span lang=\"ro-RO\">complex</span> de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e din Nordul Africii<span lang=\"ro-RO\">, respectiv la</span> Lily Beach Resort din Maldive, unde a fost director Food&amp;Beverages<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALBA IULIA: Number 5</span></span></strong></p>\n<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">Number 5 Boutique </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">este numele hotelului ce va intra în circuitul turistic la Alba Iulia. Conform proiectului acesta</span></span><span style=\"color: #000000;\"> va fi compus din subsol, parter </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i 3 etaje</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> și va oferi </span></span><span style=\"color: #000000;\">24 de camere</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #000000;\">un restaurant</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span></span><span style=\"color: #000000;\">o sal</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de conferin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">e.</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> Investitorul este </span></span><span style=\"color: #000000;\">Cosmin Mati</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">eș</span></span><span style=\"color: #000000;\">, managerul restaurantului </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">M</span></span><span style=\"color: #000000;\">edieval Pub 13 din Alba Iulia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">. </span></span>“Foarte mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, care luau masa <span lang=\"ro-RO\">î</span>n restaurant <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi cereau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> le recomand un loc de cazare. Construc<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia unui hotel a venit ca urmare a cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>terii acestor cereri”<span lang=\"ro-RO\">,</span> a declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Ma<span lang=\"ro-RO\">t</span>i<span lang=\"ro-RO\">eș</span>. <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Suma alocată pentru acest boutique-hotel de 4 stele este estimată la </span></span><span style=\"color: #000000;\">circa 800.000 </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">euro și provine din fonduri proprii. </span></span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR</span></span></p>','Managerii se schimba, hotelurile raman, INDUSTRIE HOTELIERA nr.146','','inherit','closed','closed','','4926-autosave-v1','','','2016-09-05 11:23:05','2016-09-05 09:23:05','',4926,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4926-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4968,1,'2016-09-05 11:23:17','2016-09-05 09:23:17','','Hotel Marriott 3','','inherit','open','closed','','hotel-marriott-3','','','2016-09-05 11:23:17','2016-09-05 09:23:17','',4926,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-3.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(4969,1,'2016-09-05 11:23:27','2016-09-05 09:23:27','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Un studiu global arată că că ne aflăm pe locul al treilea în Europa după numărul hotelurilor de lux deținut de Capitală. La Ana Group și Arsenal au apărut directori noi iar la Mamaia intră în circuit primul hotel al... piraților. Nici că se putea mai bine.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4965\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4965\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-1.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">BUCUREȘTI: pe locul 3</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">P</span>otrivit compani<span lang=\"ro-RO\">ei </span>de cercetare de pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span> STR Global<span lang=\"ro-RO\">, Bucureștiul se află pe poziția </span>a treia, dupa Praga <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Budapesta, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nainte de Var<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ovia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Sofia<span lang=\"ro-RO\"> în ceea ce privește numărul hotelurilor de lux. Studiul nu se referă numai la hotelurile</span> de 5 stele, ci la num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul propriet<span lang=\"ro-RO\">ăț</span>ilor care <span lang=\"ro-RO\">î</span>ndeplinesc o serie de condi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii valabile la nivel mondial pentru a fi considerate de lux<span lang=\"ro-RO\">. C</span>onform <span lang=\"ro-RO\">specialiștilor</span> STR Global Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are <span lang=\"ro-RO\">7</span> hoteluri de lux, de dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ori mai pu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine dec<span lang=\"ro-RO\">â</span>t Praga, cea mai cunoscut<span lang=\"ro-RO\">ă</span> capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Europa Central<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i de Est din punct de vedere turistic. „Exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un sistem la nivel interna<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional <span lang=\"ro-RO\">î</span>n func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie de care se clasific<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hotelurile de lux, sistem <span lang=\"ro-RO\">stabilit de decenii</span>“<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Sorin Ionescu, fondator <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i director al companiei de consultan<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul hotel<span lang=\"ro-RO\">ier</span> Fivestar Hospitality. </span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">JW MARRIOTT: Investiție de 3 milioane\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4966\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4966\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-2.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 2\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cu un puternic potențial de exprimare comercială</span> <span lang=\"ro-RO\">(</span>402 camere, 12 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, 6 restaurante, un centru de <span lang=\"ro-RO\">business</span>, o galerie de lux pentru<span lang=\"ro-RO\"> shopping</span>, cazino, spa <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fitness<span lang=\"ro-RO\">), </span>JW Marriott<span lang=\"ro-RO\"> Grand Hotel</span> din Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti a<span lang=\"ro-RO\"> anunțat finalizarea unei investiții de 3 milioane de euro în </span>modernizarea a dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> etaje<span lang=\"ro-RO\">. În total au fost renovate </span>102 camere, 5 apartamente, 2 apartamente preziden<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i executive lounge.<span lang=\"ro-RO\"> Aceasta re</span>prezint<span lang=\"ro-RO\">ă</span> prima etap<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din planurile de renovare a etajelor<span lang=\"ro-RO\"> cu spații de cazare. Pentru respectivele operațiuni JW Marriott București ( clasificat la 5 stele) a apelat la un arhitect portughez, </span>specializat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n design pentru brandul JW Marriott<span lang=\"ro-RO\">. Noul mobilier a fost furnizat de către producători italieni și spanioli.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-3.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4968\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4968\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Hotel-Marriott-3.jpg\" alt=\"Hotel Marriott 3\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MAMAIA: Primul hotel tematic</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Hotelul Bicaz din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea Mamaia,<span lang=\"ro-RO\"> este prima unitate de cazare tematică intrată în circuitul turistic în acest sezon estival. Atmosfera, costumele, decorurile amenajările exterioare sunt inspirate din peliculele ”Pirații din Caraibe”. </span>Fiecare camer<span lang=\"ro-RO\">ă a hotelului ce se numește </span>„Pirates Resort Bicaz” <span lang=\"ro-RO\">deține </span>un tablou mare <span lang=\"ro-RO\">inspirat din acțiunea filmului. Proprietarii, frații </span>Dan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>t<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Alexandrescu<span lang=\"ro-RO\"> -</span>, <span lang=\"ro-RO\">au spus că vechiul nume Bicaz, va dispărea treptat în viitorii ani. Tot ei au mai declarat că u</span>nitatea va func<span lang=\"ro-RO\">ți</span>ona <span lang=\"ro-RO\">î</span>n acest an <span lang=\"ro-RO\">î</span>n regim de demipensiune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiune complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, <span lang=\"ro-RO\">urmând ca din sezonul viitor să fie vândute și pachete all inculsive. </span>Hotelul<span lang=\"ro-RO\">, </span>reclasificat de la 2 la 3 stele<span lang=\"ro-RO\">, oferă</span> 158 de camere <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 8 apartamente, cu o capacitate <span lang=\"ro-RO\">totală </span>de 300 de locuri.<span lang=\"ro-RO\"> Investitorii, frații Alexandrescu, și-au </span>v<span lang=\"ro-RO\">â</span>ndut <span lang=\"ro-RO\">anul trecut </span>afacerea de condimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i ingrediente pentru pr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>jituri Alex &amp; Comp c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre Fuchs <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Dr. Oetker, <span lang=\"ro-RO\">pentru suma de 8 milioane de euro. Ei au investit în turism 6 milioane, sumă ce acoperă contravaloarea tranzacției, renovarea, decorarea și restandardizarea hotelului Pirates Resort Bicaz. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MANAGEMENT: Directori noi la Ana și Arsenal</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alexandra Copos de Prada<span lang=\"ro-RO\"> a predat conducerea executivă a Ana Hotels noului director general </span>Christine Schillings<span lang=\"ro-RO\">. Decizia luată este una personală dar Alexandra va continua să </span>conduc<span lang=\"ro-RO\">ă grupul </span>Ana Pan <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">să se dedice</span> dezvolt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii <span lang=\"ro-RO\">unor </span>proiecte antreprenoria<span lang=\"ro-RO\">le</span> personale. Christine Schillings are o experien<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 30<span lang=\"ro-RO\"> de ani în cadrul </span>Hilton Worldwide, unde a <span lang=\"ro-RO\">coordonat </span>un portofoliu de 46 de hoteluri din Estul Europei, Turcia, Rusia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Israel.<span lang=\"ro-RO\"> Înființat în 2007 Grupul Ana Hotels deține </span>7 <span lang=\"ro-RO\">unități în </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, Poiana Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Eforie Nord<span lang=\"ro-RO\">, cu o capacitate totală de </span>cazare de 975 camere<span lang=\"ro-RO\"> și</span> <span lang=\"ro-RO\">peste 70</span>0 de angajati.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și la complexul</span> Arsenal Park de la Or<span lang=\"ro-RO\">ăș</span>tie, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut de fra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Marius <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Emil Cristescu, <span lang=\"ro-RO\">s-a produs schimbarea managementului. </span>Gabriel Predescu<span lang=\"ro-RO\"> este noul director general iar misiunea sa este de a </span>cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te calitatea serviciilor<span lang=\"ro-RO\">. </span>N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>scut <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1981, Predescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a <span lang=\"ro-RO\">î</span>nceput cariera <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Cluj, la hotelul Rimini, unde a<span lang=\"ro-RO\"> avansat până la poziția de </span>director general. Ulterior a condus hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de 4 stele<span lang=\"ro-RO\"> Athos (tot din </span>Cluj<span lang=\"ro-RO\">), a activat la București în domeniul </span>F&amp;B <span lang=\"ro-RO\">(hotel </span>Caro<span lang=\"ro-RO\">)</span>. <span lang=\"ro-RO\">A plecat în </span>SUA, unde a condus departamentul Food&amp;Beverage al Island Country Club<span lang=\"ro-RO\">, apoi la </span>Sheraton Club de Pins Alger, care de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ine cel mai mare <span lang=\"ro-RO\">complex</span> de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e din Nordul Africii<span lang=\"ro-RO\">, respectiv la</span> Lily Beach Resort din Maldive, unde a fost director Food&amp;Beverages<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ALBA IULIA: Number 5</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #000000;\">Number 5 Boutique </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">este numele hotelului ce va intra în circuitul turistic la Alba Iulia. Conform proiectului acesta</span></span><span style=\"color: #000000;\"> va fi compus din subsol, parter </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"color: #000000;\">i 3 etaje</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> și va oferi </span></span><span style=\"color: #000000;\">24 de camere</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, </span></span><span style=\"color: #000000;\">un restaurant</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span></span><span style=\"color: #000000;\">o sal</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\"> de conferin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">e.</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> Investitorul este </span></span><span style=\"color: #000000;\">Cosmin Mati</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">eș</span></span><span style=\"color: #000000;\">, managerul restaurantului </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">M</span></span><span style=\"color: #000000;\">edieval Pub 13 din Alba Iulia</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">. </span></span>“Foarte mul<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, care luau masa <span lang=\"ro-RO\">î</span>n restaurant <span lang=\"ro-RO\">î</span>mi cereau s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> le recomand un loc de cazare. Construc<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia unui hotel a venit ca urmare a cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>terii acestor cereri”<span lang=\"ro-RO\">,</span> a declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Ma<span lang=\"ro-RO\">t</span>i<span lang=\"ro-RO\">eș</span>. <span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Suma alocată pentru acest boutique-hotel de 4 stele este estimată la </span></span><span style=\"color: #000000;\">circa 800.000 </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">euro și provine din fonduri proprii. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR</span></span></p>','Managerii se schimba, hotelurile raman, INDUSTRIE HOTELIERA nr.146','','inherit','closed','closed','','4926-revision-v1','','','2016-09-05 11:23:27','2016-09-05 09:23:27','',4926,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4926-revision-v1/',0,'revision','',0),(4970,1,'2016-09-05 11:26:02','2016-09-05 09:26:02','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Asociația Cele mai Frumoase Sate din România (AFSR) în parteneriat cu Policolor a lansat la Muzeul Satului Dimitrie Gusti (care aniversează în această lună 80 de ani de existență) o nouă etapă a Campaniei Culorile României 2016. În cadrul proiectului în acest an </span>3 sate frumoase propuse de AFSR vor beneficia de dona<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii (vopseluri, lacuri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i alte materiale) pentru renovarea, restaurarea obiectivelor turistice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i culturale de pe raza localită<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor componente.<span lang=\"ro-RO\"> Așezările sunt Mânzălești (județul Buzău), Corbi (Argeș), Luncavița (Tulcea). ”Aceasta este doar o etapă din campania noastră de responsabilitate socială. Ne-am propus să fim un promotor și partener în această minunată campanie inițiată de Policolor. Ea oferă modele de renovare și revalorificare a patrimoniului arhitectonic românesc. Anul trecut </span>satul C<span lang=\"ro-RO\">iocănești </span>(jud<span lang=\"ro-RO\">ețul </span>Suceava) a fost inviorat prin campania <span lang=\"ro-RO\">”Redescoperă culorile României” iniția</span>tă de P<span lang=\"ro-RO\">olicolor România. Au fost redecorate circa 180 de case. Valoarea acestui demers s-a ridicat la circa 250.000 de euro - ne-a precizat Nicolae Marghiol, președintele AFSR.</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">(<span lang=\"ro-RO\">ION BADEA</span>)\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4971\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4971\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg\" alt=\"Ev sate policolor 1\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\n</span></span>\n\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: Florile au fost în festival\n</span></span></strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Workshop-uri despre flori; expoziții ale floriștilor de la AFR cu tema buchete de mireasă și ultimele trenduri în materie; show-uri culinare susținute de către Andreea Stor și Viorel Bârsan; concert </span>Analia Selis <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Filarmonica Banatul<span lang=\"ro-RO\">; </span>Show <span lang=\"ro-RO\">de specialitate al floristului olandez </span>Dennis Knnepkens<span lang=\"ro-RO\">; deschidere oficială în ritmul fanfarei Big Band; </span>Fashion Show cu Piotr Marszec <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Andreea Stor<span lang=\"ro-RO\">; </span>Concert Ricardo Caria<span lang=\"ro-RO\">; Două Ateliere de </span>Ikebana<span lang=\"ro-RO\">, respectiv de </span>pictur<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe basorelief ( reproduceri arheologice din culturile lumii antice) – <span lang=\"ro-RO\">organizate de </span>Asocia<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Noua Acropol<span lang=\"ro-RO\">ă și nu în ultimul rând </span>Concert<span lang=\"ro-RO\">ul</span> Orchestr<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Filarmonicii Banatul Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara<span lang=\"ro-RO\"> cu tematică muzicală inspirată de creații celebre din filme etc.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-expo-timisoara-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4972\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4972\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-expo-timisoara-2.jpg\" alt=\"Ev expo timisoara 2\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\nAcestea au fost o parte din ingredientele ediției din acest an a Festivalului Timfloralis, care a transformat centrul orașului într-o imensă și inedită grădină botanică. Opt arcade de flori au încadrat piața Operei în a cărui interior până la Catedrală, au fost amenjate veritabile plantații de lalele multicolore sau covoare cromatice din flori de primăvară. Între 22 și 24 aprilie timișorenii dar și turiștii care au trecut pe aici s-au delectat admirând sutele de aranjamente florale supervizate de o echipă de creatori olandezi și români (Denis Kneepkens, Alina Naghy-Ghinea precum și experți ai Horticultura SA). Timfloralis s-a dovedit a fi mai mult decât un Festival, un mod original prin care bănățenii au deschis cu optimism ușile primăverii.</span> (<span lang=\"ro-RO\">MARA ANTON</span>)</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><b>EQUESTRIA<span lang=\"ro-RO\"> a redeschis</span> “Clinică de Dresaj” </b></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 8 ani </span>Clubul de echitație Equestria <span lang=\"ro-RO\">a readus în centrul atenției prima ”</span>Clinică de Dresaj din România<span lang=\"ro-RO\">”. </span>Antrenamentele clinicii <span lang=\"ro-RO\">au fost </span>sunt susținute<span lang=\"ro-RO\"> în prima decadă a lunii mai</span> de multiplul campion olandez de dresaj Eddy de Wolff van Westerrode și <span lang=\"ro-RO\">au cuprins </span>ședințe de pregătire personalizate în manejul acoperit al Bazei Hipice Equestria cu cei 15 cai înscriși<span lang=\"ro-RO\">.</span> Numărul mare de solicitări a determinat <span lang=\"ro-RO\">primirea a</span> 15 cai din România și Ungaria la Clinica de Dresaj, <span lang=\"ro-RO\">cu toate că limita </span>pentru astfel de sesiuni este de 12 cai<span lang=\"ro-RO\">.</span> Equestria <span lang=\"ro-RO\">a participat </span>la sesiunea de dresaj cu caii San Landino, al cărui bunic a fost campion olimpic la dresaj, Stormy Weather, Con Palermo și Elmo. Aceștia <span lang=\"ro-RO\">au fost încă</span>lecați <span lang=\"ro-RO\">de </span>Maria Ardelea Bogoescu și Ozana Moraru care <span lang=\"ro-RO\">și-au etalat</span> îndemânarea și eleganța<span lang=\"ro-RO\">.\n\n</span> </span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">În cadrul Clinicii de Dresaj, caii și călăreții înscriși <span lang=\"ro-RO\">au avut ocazia </span>să exerseze și să-și perfecționeze tehnicile cu sprijinul profesionist<span lang=\"ro-RO\">ului olandez</span>. În plus, fiecare călăreț <span lang=\"ro-RO\">a </span>asist<span lang=\"ro-RO\">at</span> la evoluția celorlalte cupluri și <span lang=\"ro-RO\">a avut oca</span>zia să asculte și să învețe din sfaturile oferite de antrenor. <span lang=\"ro-RO\">I</span>ubitorii de echitație <span lang=\"ro-RO\">au putut </span>urmări antrenamentele și demonstrațiile în manejul acoperit al clubului Equestria<span lang=\"ro-RO\"> accesul fiind liber</span>. (ALEX BARBU)</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TASTE AMBASSADORS - O altă lume</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Maeștrii bucătari, sau cum sunt alintați azi Chefii Joseph Hadad, Ștefan Popescu, Ana Consulea, Adrian Hădean, Ioan Florescu, Mihai Neacșu, John Menumorut, Cătălin Jeroiu, Pippo Giuseppe, Emanuel Mocanu și mulți alții, au fost actorii principali ai ai show-ului internațional Taste Ambassadors. El a fost dublat, la hotelul Radisson Blu din Capitală, de o expoziție cu produse variate, de la vinuri până la noi tipuri de cafea, de la ingrediente până la ustensile care fac viața mai gustoasă și mai simplă în bucătăriile profesioniste. Manifestarea a fost o premieră. Ea se va repeta în fiecare an. Cele câteva sute de participanți, au urmărit transformarea produselor de bază (carne, legume, fructe), în veritabile opere de artă. Organizatorii au precizat că ”Taste Ambassadors” își dorește să fie ”un nou concept de eveniment unde chefii, barmanii profesioniști, administratorii și proprietarii de restaurante dar și achizitorii din retailul local și internațional -, să descopere noutățile menite să reformuleze prepararea produselor alimentare și băuturilor pe piața românească”. Sfatul nostru, după ce am urmărit mai multe demonstrații: nu încercați acasă, n-o să vă iasă!</span> (<span lang=\"ro-RO\">C. MARIAN</span>)</span></span>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C</strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>OLIBIȚA - aer pur și legende de la 1883</strong> </span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Cererea turistică a determinat și apariția unor oferte pe măsură la Colibița, așezare pentru care autoritățile bistrițene au depus la ANT toate documentele necesare obținerii statutul de stațiune de interes local. Cel mai important potențial este cel natural, aceasta fiind una dintre cele două zone din țara noastră (alături de </span>Soveja<span lang=\"ro-RO\">-</span>Vrancea)<span lang=\"ro-RO\"> cu cel mai pur aer. </span>„<span lang=\"ro-RO\">Î</span>n urma studiului de aer a rezultat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoarea concentra<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei maxime de ozon m<span lang=\"ro-RO\">ă</span>surat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a este de 90 micrograme/<span lang=\"ro-RO\">pe metru cub.</span> <span lang=\"ro-RO\">C</span>ote similare <span lang=\"ro-RO\">de puritate se regăsesc și în </span>Alpi” <span lang=\"ro-RO\">- declară</span> Emil Radu Moldovan<span lang=\"ro-RO\">, preș</span>edintele C<span lang=\"ro-RO\">onsiliului </span>J<span lang=\"ro-RO\">udețean</span> Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a-N<span lang=\"ro-RO\">ă</span>s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ud<span lang=\"ro-RO\">.</span> </span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Potrivit legendei, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1883, o feti<span lang=\"ro-RO\">ță</span> din Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a, fiica unui sas <span lang=\"ro-RO\">î</span>nst<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rit, Hans Lewi, s-a vindecat de tuberculoz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> datorita aerului <span lang=\"ro-RO\">puternic în ozon. </span> <span lang=\"ro-RO\">Și</span> Erika Schuller, o arhitect<span lang=\"ro-RO\">ă</span> din Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a, a sc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>pat de teribila boal<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a vremii <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a construit <span lang=\"ro-RO\">un </span>sanatoriu cu 16 camere, unde erau trata<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i bolnavii de tuberculoz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>. <span lang=\"ro-RO\">Baza de tratament a </span>func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 1944, c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>nd a fost distrus de un incendiu <span lang=\"ro-RO\">î</span>n timpul R<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboiului. Din 1923<span lang=\"ro-RO\"> până în 1975</span>, Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a a func<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionat ca sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iune balneo-climateric<span lang=\"ro-RO\">ă. În</span> 1980 <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntreaga a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare, inclusiv sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunea, au disparut, aici fiind amenajat un lac de acumulare<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu 10 ani, la Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a erau doar circa 50 de case ale localnicilor stramutati<span lang=\"ro-RO\">. Azi există </span>400 de case de vacan<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, vile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pensiuni. <span lang=\"ro-RO\">Aici se</span> pot face excursii, drume<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii, ciclism montan, caiac, alpinism, pescuit, plimb<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri cu sania, dar <span lang=\"ro-RO\">și</span> cu barca pe lac.<span lang=\"ro-RO\"> Autoritățile județene</span> <span lang=\"ro-RO\">au prevăzut </span>pentru perioada 2014-2020<span lang=\"ro-RO\"> amenajarea unui domeniu schiabil ce va fi configurat din </span>13,8 k<span lang=\"ro-RO\">ilometri</span> de p<span lang=\"ro-RO\">â</span>rtii de schi<span lang=\"ro-RO\">, 7 instalații de transport pe cablu, </span>10 telegondol<span lang=\"ro-RO\">e</span>, 3 telescaune <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 3 teleschiuri.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">CARAIMAN - O altă soluție pentru Eroi</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După ce s-au încercat diverse variante, de la accesări de fonduri europene până la granturi norvegiene, inclusiv o campanie de strîngere de resurse financiare ”Dați un ban pentru Caraiman”, care nu s-au bucurat de succes, Ministerul Apărării Naționale a luat decizia de a se ocupa de reabilitatea M</span>onumentul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> Eroilor-Cruce de pe Masivul Caraiman<span lang=\"ro-RO\">. Practic el a fost trecut - conform unui comunicat de presă din domeniul public al Orașului Bușteni în domeniul public al statului, direct în administrarea </span>M<span lang=\"ro-RO\">inisterului. Decizia a fost luată </span>„<span lang=\"ro-RO\">Î</span>n semn de omagiu adus sacrificiului suprem al celor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n r<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboiul de re<span lang=\"ro-RO\">î</span>ntregire a neamului, M.Ap.N. <span lang=\"ro-RO\">îș</span>i propune finalizarea lucr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rilor <span lang=\"ro-RO\">î</span>n anul celebr<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii centenarului Marii Uniri. Monumentul a fost construit <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre anii 1926 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 1928 pe Muntele Caraiman, la altitudinea de 2291 m<span lang=\"ro-RO\">etri</span>, pentru a cinsti memoria celor c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zu<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Primul R<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zboi Mondial. La 14 septembrie 1928, a avut loc inaugurarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i sfin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>irea <span lang=\"ro-RO\">acestuia</span>”<span lang=\"ro-RO\">. se</span> precizeaz<span lang=\"ro-RO\">ă în comunicat</span>.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">LA VREMURI NOI TOT NOI</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Alin Burcea, <span lang=\"ro-RO\">(P</span>aralela 45<span lang=\"ro-RO\">)</span>, <span lang=\"ro-RO\">a fost ales în funcția de Președinte al </span>Asociației Naționale a Agențiilor de Turism (ANAT), <span lang=\"ro-RO\">organizație pe care a mai condus-o mai mulți ani din pozițiile de Președinte sau prim-vicepreședinte. El este și fondatorul acestei organizații pe care a </span>înființat-o în urmă cu 26 de ani, împreună cu alți cinci <span lang=\"ro-RO\">investitori</span> <span lang=\"ro-RO\">din turism.</span> Burcea a<span lang=\"ro-RO\"> fost</span> <span lang=\"ro-RO\">și </span>secretar de stat în Ministerul Turismului<span lang=\"ro-RO\"> (</span>2001-2002<span lang=\"ro-RO\">). </span>Programul său de management la conducerea ANAT, pentru următorii doi ani, vizează rezolvarea unor probleme <span lang=\"ro-RO\">stringente printre care: găsirea unei variante</span> potrivită pentru piața românească de asigurare a agențiilor de turism în caz de insolvență și faliment<span lang=\"ro-RO\">, completarea Contractului cu turistul, respectiv punerea în aplicare a Legii voucherelor de vacanță, pentru care ANAT a luptat 11 ani. Din conducerea noului Consiliu Director fac parte personalități ale travel-ului românesc, precum Adrian Voican și Ciprian Popescu (prim-vicepreședinți), </span>Antonio Niţu<span lang=\"ro-RO\">, </span>George Sorin Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">, </span>Lucian Boronea<span lang=\"ro-RO\">, </span>Mircea Vladu<span lang=\"ro-RO\"> (vicepreședinți).</span>\n</span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>SPRINGTIME SUSȚINE „CĂRȚILE COPILĂRIEI”</strong> </span></span></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Lanțul de restaurante s-a alăturat</span> programului național de lectură <span lang=\"ro-RO\">“Cărțile copilăriei” dezvoltat de Asociația Curtea Veche. Prin acest parteneriat oferă clienților săi posibilitatea de a realiza donații în urnele amplasate la casele de marcat din restaurantele bucureștene</span> situate <span lang=\"ro-RO\">în zonele Piața Victoriei, zona Universitate, Gara de Nord, Mall Vitan, Calea Floreasca și zona Izvor. ”Întreaga sumă colectată va fi utilizată pentru </span>do<span lang=\"ro-RO\">nații de carte către copiii din satele românești care nu au acces la biblioteci sau volume proprii. Parteneriatul între Springtime și Asociația Curtea Veche a început la cea</span> de-a XXII-a ediții a Târgului Internaţional Gaudeamus<span lang=\"ro-RO\">” - a precizat Loredana Vătăvoiu, Brand Manager Springtime.</span></span></span>\n\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">DELTA VIE LA MUZEU</span> </span></span></strong>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asociația “Ivan Patzaichin – Mila 23” și partenerii săi, Societatea Ornitologică Română și Muzeul Național al Satului “Dimitrie Gusti” au <span lang=\"ro-RO\">deschis</span> Centrul de promovare și educație despre Delta Dunării și păsări amplasat chiar în incinta Muzeului. Prin realizarea unui set de activități educative, de informare și de agrement cu lotci din Deltă, acest Centru va deveni o vitrină a turismului lent din Delta Dunării. În cadrul evenimentului a fost lansat programul de agrement cu lotca și au avut loc exerciții de birdwatching. Pe lângă deja celebrele lotci marca P<span lang=\"ro-RO\">atzaikin</span>, pe lacul Herăstrău (porțiunea de apă adiacentă Muzeului) au fost instalate și două insule plutitoare acoperite cu stuf pentru cuibărirea păsărilor din zonă.</span></span>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">\n<span lang=\"ro-RO\">PESTE 100 DE PROIECTE </span>TRANSFRONTALIERE</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Programul de cooperare transfrontalieră Interreg V-A România-Bulgaria, gestionat de Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">,</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din generaţia 2014-2020</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> deține un buget total de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">258,4 milioane de euro, din care 215,7 milioane de euro din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. El este </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">disponibil pentru 7 județe din România (Constanța, Mehedinți, Dolj, Olt, Teleorman, Giurgiu, Călărași) și 8 districte din Bulgaria (Vidin, Vratsa, Montana, Pleven, Veliko Tarnovo, Ruse, Silistra, Dobrich). Programul urmărește creșterea calității vieții și dezvoltarea zonei de graniță</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">, inclusiv cea turistică,</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> prin proiecte comune, cu impact transfrontalier, implementate </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">până în 2020.</span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Autoritatea Națională din Bulgaria este Ministerul Dezvoltării Regionale</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. S</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ecretariatul Comun </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">activează</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> în Călărași, în cadrul Biroului Regional pentru Cooperare Transfrontalieră Călărași pentru Granița România-Bulgaria,</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> cu o sucursală la Ruse (Bulgaria). Alte informații pe site-ul <a href=\"http://www.cbcromaniabulgaria.eu/\">www.cbcromaniabulgaria.eu</a>. </span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚIE LA ȘUGAȘ BĂI</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Î</span>n ultimii 3 ani, au fost investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i peste 6,6 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane lei</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n dezvoltarea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i modernizarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunii <span lang=\"ro-RO\">Ș</span>uga<span lang=\"ro-RO\">ș</span> B<span lang=\"ro-RO\">ă</span>i din jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Covasna, printr-un proiect cofinan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at prin P<span lang=\"ro-RO\">OR. El a </span>inclus construirea un<span lang=\"ro-RO\">or terenuri de </span>mini golf<span lang=\"ro-RO\">, </span>de tenis cu gazon sintetic, precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i unul pentru sporturi extreme, care include <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i un perete artificial de escalad<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, de 12 <span lang=\"ro-RO\">metri înălțime și 9 metri </span>l<span lang=\"ro-RO\">ățime</span>, o rampa de racing pentru cicli<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\">, un parc de aventură amenajat în pădurea din stațiune etc. Conform v</span>iceprimarul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> Tischler Ferenc au fost reabilitate complet imobilele achizi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2009 de Consiliul Local<span lang=\"ro-RO\"> Sfântu Gheorghe</span> de la SC Turism Oltul SA, respectiv baza de tratament, bazinul de apa mineral<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, mofeta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i fostul restaurant<span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">\n<strong><span lang=\"ro-RO\"> CE PERSPECTIVE ARE INDUSTRIA BALNEO</span></strong></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dezvoltarea <span lang=\"ro-RO\">acestui segment </span>depinde de modul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care actorii economici dintr-o regiune reu<span lang=\"ro-RO\">ș</span>esc s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> coopereze pentru a crea <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvolta o identitate competitiv<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a zonei.<span lang=\"ro-RO\"> E</span>ste <span lang=\"ro-RO\">doar </span>una din<span lang=\"ro-RO\">tre</span> concluzii<span lang=\"ro-RO\">le</span> care s-a degajat <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma evenimentului organizat de Centrul USH Pro Business <span lang=\"ro-RO\">î</span>mpreun<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu OPTBR, <span lang=\"ro-RO\">la jumătatea lunii mai. În</span> cadrul seminarului „Perspectivele Industriei Balneo <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia”<span lang=\"ro-RO\"> au pledat pentru idei fezabile</span> <span lang=\"ro-RO\">specialiști î</span>n domeniul clusterelor, structuri asociative <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i industriei hoteliere. Costin Lianu, membru fondator Clustero, Francois Renaut, reprezentant al Vichy <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia, Dr<span lang=\"ro-RO\">.</span> Ion P<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgaru, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte OMTR, <span lang=\"ro-RO\">Adr</span>ian Voican, Pre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>edinte al A<span lang=\"ro-RO\">PDT </span>Prahova<span lang=\"ro-RO\">, </span>Rodica Pencea,<span lang=\"ro-RO\"> s</span>ecretar <span lang=\"ro-RO\">g</span>eneral <span lang=\"ro-RO\">al </span>OPTBR, Marius Andra, Director<span lang=\"ro-RO\">ul </span> Direc<span lang=\"ro-RO\">ției</span> de Turism <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul M<span lang=\"ro-RO\">inisterului Economiei, </span>Iuliana Barbu, Director <span lang=\"ro-RO\">de </span>Marketing al Centrului Sanconfind C<span lang=\"ro-RO\">â</span>mpina<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span></span>','Policolor - Redescopera culorile satelor, EVENIMENTE nr.146','','inherit','closed','closed','','4924-autosave-v1','','','2016-09-05 11:26:02','2016-09-05 09:26:02','',4924,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2016/09/05/4924-autosave-v1/',0,'revision','',0),(4971,1,'2016-09-05 11:24:47','2016-09-05 09:24:47','','Ev sate policolor 1','','inherit','open','closed','','ev-sate-policolor-1','','','2016-09-05 11:24:47','2016-09-05 09:24:47','',4924,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/09/Ev-sate-policolor-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),