(5334,1,'2017-03-20 23:24:42','2017-03-20 21:24:42','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pietre cu suflet. Care cresc în fiecare an. Care se mișcă în fiecare anotimp</span>. N<span lang=\"ro-RO\">u după soare ci după dune de nisip. Unele dintre ele alunecă de pe dealuri iar prin rostogolire capătă forme aproape... umane.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5353\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5353\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg\" alt=\"Trovanti 022\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></span>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Par trupuri de copii, de adolscenți, iar dacă ai o imaginație bogată poți vedea siluetele unor nuduri feminine sau chiar ale unor extratereștrii. </span>A<span lang=\"ro-RO\">rmate de pietre</span> care<span lang=\"ro-RO\"> au plecat se plimbă prin istorie de peste 100 de milioane de ani de pe vremea când Oltenia de azi era acoperită de ape. Geologic vorbind, povestea pietrelor care cresc a început cu peste 7 milioane de ani când, spun specialiștii</span>,<span lang=\"ro-RO\"> în zona Costești, unde se află astăzi Muzeul Trovanților exista un vechi fluviu ce și-a creat o deltă în care s-au depus sedimente speciale. Ele au contribuit la crearea unor ”bulgări” de nisip și pietriș. Pietrele care cresc ar fi fost denumite de localnici Trovanți. Tot atât de adevărat este că</span><span lang=\"ro-RO\"> t</span>ermenul „trovant” <span lang=\"ro-RO\">a fost introdus în literatura geologică de către </span>Gh. Murgoci <span lang=\"ro-RO\">ce l-a folosit în</span> lucrarea „Ter<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iarul din Oltenia, 1907”. <span lang=\"ro-RO\">P</span>rocesul continuă şi astăzi în interiorul muntelui de nisip şi pietriş de la Costeşti. Prima locație se află pe partea stângă a șoselei ce leagă Râmnicu Vâlcea de Horezu, înainte de intrarea în satul Costești. Într-un spațiu de 100 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați</span> se află mai mulți trovanți, de diferite forme, unii <span lang=\"ro-RO\">de cîteva kilograme, alții de c</span>âteva tone, <span lang=\"ro-RO\">în poziții dintre cele mai inedite</span>. De la Costești se poate ajunge la a doua locație mergând pe jos de la panoul <span lang=\"ro-RO\">informativ, cu date</span> despre acest loc.<span lang=\"ro-RO\"> Ce-a de-a doua e </span>cea mai spectaculoasă, este de-a lungul pârâului, apă care se varsă într-un râu de lângă satul Oteșani<span lang=\"ro-RO\"> aflat circa 16 kil</span>o<span lang=\"ro-RO\">metri de Horezu.\r\n</span></span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5354,5355,5356,5353\"]\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Lucru magic, în România trovanții ”trăiesc” și în vecinătatea altor așezări și zone. În afară de cei de la Costești (județul Vâlcea) îi puteți întâlni în cel puțin 12 locații. Din Dealul Feleacului (lângă Cluj Napoca), Munții Buzăului (la Ulmet), Sibiu (în satul Cașolț), până la Bacău (pe malul stâng al Tazlăului și pe malul stâng al Siretului, în dreptul localității Cornii de Sus), î</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">n <a href=\"https://ro.wikipedia.org/wiki/Munții_Berzunți\">Munții Berzunți</a> </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">(lângă </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">satul <a href=\"https://ro.wikipedia.org/wiki/Viișoara\">Viișoara</a></span></span><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">),</span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> în Călărași aproape de malul Dunării, în nivele nisipoase-argiloase din <a href=\"https://ro.wikipedia.org/w/index.php?title=Munții_Mezeș&amp;action=edit&amp;redlink=1\">Munții Mezeș</a></span></span><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span></u></span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span lang=\"ro-RO\">Cei mai cunoscuți trovanți rămân însă cei de la Costești. În urmă cu mai bine de 10 ani aici a fost înființată Rezervația Naturală Muzeul Trovanților, administrată de către Asociația Kogayon, o organizație nonguvernamentală specializată pe protecția mediului. </span></u></span></span>Rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia este situat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n sudul comunei, l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Drumul Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional 67 R<span lang=\"ro-RO\">â</span>mnicu V<span lang=\"ro-RO\">â</span>lcea-T<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgu Jiu. Are o suprafa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de<span lang=\"ro-RO\"> peste un</span> hectar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a fost constituit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ca rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie geologic<span lang=\"ro-RO\">ă</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Deci, atenție, M</span>uzeul e<span lang=\"ro-RO\">ste</span> arie protejat<span lang=\"ro-RO\">ă. </span>„Coste<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul e singurul loc din Europa unde a fost amenajat un<span lang=\"ro-RO\"> asemenea</span> parc pentru aceste forma<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni geologice. Trovan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii de aici sunt impresionan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i prin dimensiunea lor, de la doi-trei centimetri p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la aproximativ cinci metri, dar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i prin forma lor”<span lang=\"ro-RO\"> - sublinia unul dintre reprezentanții Asociației Kogayon. De aceea muzeul a beneficiat și de finanțări europene pentru conservarea și cercetarea acestui spațiu natural fantastic.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Întrebarea care fascinează în continuare zecile de mii de vizitatori care trec anual pe aici rămâne aceeași. Cresc într-adevăr pietrele? Se mișcă ele cu adevărat? Răspunsul este de două ori da. Cresc prin depunerile care pot atinge 4-5 centimetri în circa 1200 de ani. Așa că, mai în glumă mai în serios, puteți observa acest proces și cu... ochiul liber. Și atunci când cresc firește, se... mișcă. Recomandarea noastră - nu ratați o asemenea experiență.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">MARIAN CONSTANTINESCU\r\nALEX BARBU</span></span></span></u></span></span>','TROVANȚII - Odiseea pietrelor vii!, REDESCOPERA ROMANIA nr.151','','publish','open','open','','trovantii-odiseea-pietrelor-vii-redescopera-romania-nr-151','','','2017-03-21 00:24:16','2017-03-20 22:24:16','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5334',0,'post','',0),(5335,1,'2017-03-20 23:24:42','2017-03-20 21:24:42','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pietre cu suflet. Care cresc în fiecare an. Care se mișcă în fiecare anotimp</span>. N<span lang=\"ro-RO\">u după soare ci după dune de nisip. Unele dintre ele alunecă de pe dealuri iar prin rostogolire capătă forme aproape... umane. </span></span></span>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Par trupuri de copii, de adolscenți, iar dacă ai o imaginație bogată poți vedea siluetele unor nuduri feminine sau chiar ale unor extratereștrii. </span>A<span lang=\"ro-RO\">rmate de pietre</span> care<span lang=\"ro-RO\"> au plecat se plimbă prin istorie de peste 100 de milioane de ani de pe vremea când Oltenia de azi era acoperită de ape. Geologic vorbind, povestea pietrelor care cresc a început cu peste 7 milioane de ani când, spun specialiștii</span>,<span lang=\"ro-RO\"> în zona Costești, unde se află astăzi Muzeul Trovanților exista un vechi fluviu ce și-a creat o deltă în care s-au depus sedimente speciale. Ele au contribuit la crearea unor ”bulgări” de nisip și pietriș. Pietrele care cresc ar fi fost denumite de localnici Trovanți. Tot atât de adevărat este că</span><span lang=\"ro-RO\"> t</span>ermenul „trovant” <span lang=\"ro-RO\">a fost introdus în literatura geologică de către </span>Gh. Murgoci <span lang=\"ro-RO\">ce l-a folosit în</span> lucrarea „Ter<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iarul din Oltenia, 1907”. <span lang=\"ro-RO\">P</span>rocesul continuă şi astăzi în interiorul muntelui de nisip şi pietriş de la Costeşti. Prima locație se află pe partea stângă a șoselei ce leagă Râmnicu Vâlcea de Horezu, înainte de intrarea în satul Costești. Într-un spațiu de 100 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați</span> se află mai mulți trovanți, de diferite forme, unii <span lang=\"ro-RO\">de cîteva kilograme, alții de c</span>âteva tone, <span lang=\"ro-RO\">în poziții dintre cele mai inedite</span>. De la Costești se poate ajunge la a doua locație mergând pe jos de la panoul <span lang=\"ro-RO\">informativ, cu date</span> despre acest loc.<span lang=\"ro-RO\"> Ce-a de-a doua e </span>cea mai spectaculoasă, este de-a lungul pârâului, apă care se varsă într-un râu de lângă satul Oteșani<span lang=\"ro-RO\"> aflat circa 16 kil</span>o<span lang=\"ro-RO\">metri de Horezu.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Lucru magic, în România trovanții ”trăiesc” și în vecinătatea altor așezări și zone. În afară de cei de la Costești (județul Vâlcea) îi puteți întâlni în cel puțin 12 locații. Din Dealul Feleacului (lângă Cluj Napoca), Munții Buzăului (la Ulmet), Sibiu (în satul Cașolț), până la Bacău (pe malul stâng al Tazlăului și pe malul stâng al Siretului, în dreptul localității Cornii de Sus), î</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">n <a href=\"https://ro.wikipedia.org/wiki/Munții_Berzunți\">Munții Berzunți</a> </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">(lângă </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">satul <a href=\"https://ro.wikipedia.org/wiki/Viișoara\">Viișoara</a></span></span><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">),</span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> în Călărași aproape de malul Dunării, în nivele nisipoase-argiloase din <a href=\"https://ro.wikipedia.org/w/index.php?title=Munții_Mezeș&amp;action=edit&amp;redlink=1\">Munții Mezeș</a></span></span><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span></u></span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span lang=\"ro-RO\">Cei mai cunoscuți trovanți rămân însă cei de la Costești. În urmă cu mai bine de 10 ani aici a fost înființată Rezervația Naturală Muzeul Trovanților, administrată de către Asociația Kogayon, o organizație nonguvernamentală specializată pe protecția mediului. </span></u></span></span>Rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia este situat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n sudul comunei, l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Drumul Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional 67 R<span lang=\"ro-RO\">â</span>mnicu V<span lang=\"ro-RO\">â</span>lcea-T<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgu Jiu. Are o suprafa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de<span lang=\"ro-RO\"> peste un</span> hectar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a fost constituit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ca rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie geologic<span lang=\"ro-RO\">ă</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Deci, atenție, M</span>uzeul e<span lang=\"ro-RO\">ste</span> arie protejat<span lang=\"ro-RO\">ă. </span>„Coste<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul e singurul loc din Europa unde a fost amenajat un<span lang=\"ro-RO\"> asemenea</span> parc pentru aceste forma<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni geologice. Trovan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii de aici sunt impresionan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i prin dimensiunea lor, de la doi-trei centimetri p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la aproximativ cinci metri, dar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i prin forma lor”<span lang=\"ro-RO\"> - sublinia unul dintre reprezentanții Asociației Kogayon. De aceea muzeul a beneficiat și de finanțări europene pentru conservarea și cercetarea acestui spațiu natural fantastic.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Întrebarea care fascinează în continuare zecile de mii de vizitatori care trec anual pe aici rămâne aceeași. Cresc într-adevăr pietrele? Se mișcă ele cu adevărat? Răspunsul este de două ori da. Cresc prin depunerile care pot atinge 4-5 centimetri în circa 1200 de ani. Așa că, mai în glumă mai în serios, puteți observa acest proces și cu... ochiul liber. Și atunci când cresc firește, se... mișcă. Recomandarea noastră - nu ratați o asemenea experiență.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">MARIAN CONSTANTINESCU\r\nALEX BARBU</span></span></span></u></span></span>','TROVANȚII - Odiseea pietrelor vii!, REDESCOPERA ROMANIA nr.151','','inherit','closed','closed','','5334-revision-v1','','','2017-03-20 23:24:42','2017-03-20 21:24:42','',5334,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5334-revision-v1/',0,'revision','',0),(5336,1,'2017-03-20 23:28:25','2017-03-20 21:28:25','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Aproximativ 200.000 de turiști au cumpărat pachete de 62 de milioane de euro, de la începutul anului până în septembrie 2016, arată bilanțul intermediar al turoperatorului Christian Tour. Jumătate dintre aceștia au călătorit pe cursele touroperate de cea mai mare agenție din România., Astfel a fost atins un grad de ocupare a charterelor de 95% pe întreg sezonul.<span lang=\"ro-RO\"> Destinațiile din Spania și Grecia (revelațiile verii) au înregistrat creșteri semnificative, Bulgaria a revenit în preferințele clienților agenției ( 6.000 de turiști în plus față de anul trecut) și, în ciuda evenimentelor din Turcia</span>,<span lang=\"ro-RO\"> numărul turiștilor ce s-au îndreptat spre această destinație a crescut de la 10 la aproape 25.000. Vedeta destinațiilor calde rămâne Dubay, un mixt foarte bun ce</span> <span lang=\"ro-RO\">îmbină călătoriile de vacanță cu turismul cultural, cel de shopping și leasure. În acest context </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că</span> sezonul de vară <span lang=\"ro-RO\">a cunoscut o</span> creștere de 20% a cifrei de afaceri. </span></span></span>\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5349\"><img class=\"alignnone wp-image-5349 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg\" alt=\"Travel Christian Tour1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">În topul celor mai îndrăgite destinații, pe primul loc se află Antalya, urmată de Creta, Corfu, Zakynthos și stațiunile din Bulgaria. „Suntem deja foarte aproape de cifra de afaceri pe care am estimat-o pentru<span lang=\"ro-RO\"> 2016</span> şi anume 75 de milioane de euro. În <span lang=\"ro-RO\">acest sezon </span>au fost foarte căutate circuitele către Elveţia, Cehia, Italia, Anglia, Israel, Croa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia, Spania sau <span lang=\"ro-RO\">Ț</span>ările<span lang=\"ro-RO\"> Scandinave.</span> Celor 200.000 de turiști care au călătorit cu noi până în septembrie li se vor adăuga clienții din sezonul toamnă-iarnă, care au anul acesta la dispoziție pachete speciale: Dubai, schi, Senior Voyage și Winter Sun (creat special pentru amatorii de vacanțe în locuri exotice), dar și piețele de Crăciun sau Revelion<span lang=\"ro-RO\">ul</span>”<span lang=\"ro-RO\"> ne-a</span> declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Marius Pandel, CEO Christian Tour. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">La rândul lor directorii a 3 Reprezentanțe ale Diviziei Christian Tour International (din Republica Moldova - Eugenia Alexa, Serbia - Zdravka Majnik și Polonia - Mariusz Raban) au completat tabloul de travel al componenței structurii turistice din 2016, respectiv al destinațiilor preferate de călătorii din aceste țări care au apelat la serviciile grupului românesc. În Republica Moldova au mers foarte bine vânzările pe Grecia, asta și datorită cursei charter Chișinău-Corfu, lansată în premieră; de asemenea și în Serbia și Polonia, în cea din urmă vedete fiind Rodos, Corfu și Zakynthos. </span></span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dincolo de această sinteză la recenta conferință de presă staff-ul Christian Tour a anunțat lansarea pentru 2017 a pachetelor Early Booking, cu importante componente de discounturi și reduceri (ce pot ajunge până la 50%). Știrea cea mai bine cotată a fost lansarea în premieră absolută, de anul viitor, a cursei charter directe spre </span>Gran Canaria.<span lang=\"ro-RO\"> ”</span>Spania<span lang=\"ro-RO\"> a</span> atras un număr mare de turişti români pe durata sezonului estival<span lang=\"ro-RO\">.</span> Stimulată de apetitul turiștilor pentru vacanțele în spațiul cultural iberic, <strong><span lang=\"ro-RO\">am </span>pregătit turiștilor români o surpriză interesantă: charterul de Gran Canaria.</strong> Mai mult decât atât, pentru sezonul vară 2017 intenţionăm să includem în oferta de sejur şi alte destinaţii inedite, precum: Italia (zonele Calabria, Rimini-Lido di Jesolo şi Sicilia), plus Croaţia şi Muntenegru. Acestea <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> destinaţii tot mai solicitate de către turiştii noştri”<span lang=\"ro-RO\"> a mai subliniat </span>Marius Pandel<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mai mult </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că va promova și pentru anul viitor tarife similare </span>ultimului sezon<span lang=\"ro-RO\">. Preferințele românilor pentru vacanțe se îndreaptă în continuare spre destinații charter cunoscute și hoteluri de 3 și 4 stele, cu servicii all inclusive. </span>Acest tip de pachete este căutat, în mod special, de familiile cu copii”, <span lang=\"ro-RO\">a completat</span> Nicolae Băjenică, <span lang=\"ro-RO\">d</span>irector<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de vânzări al Christian Tour.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU\r\n_____________________\r\n</span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"en-US\">V</span></strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>ĂDUVOIU: ”Valorile BTT mi se potrivesc foarte bine !”\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5350\"><img class=\"alignnone wp-image-5350 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg\" alt=\"Travel Sorin Vaduvoiu\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</strong> </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 12 ani la agenția Perfect Tour, perioadă în care a a urcat până la poziția de top-management </span>Sorin V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu, a <span lang=\"ro-RO\">acceptat oferta de a prelua conducerea </span>compani<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Business Travel Turism. „<span lang=\"ro-RO\">M-am îndreptat spre acest </span> parteneriat pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valorile <span lang=\"ro-RO\">grupului ș</span>i ale celor doi ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari, Paula Dobrescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Gabriel Dumitroiu, se potrivesc cel mai bine cu valorile <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care cred”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu.<span lang=\"ro-RO\"> Noul manager activează</span> de 16 ani <span lang=\"ro-RO\">î</span>n turism<span lang=\"ro-RO\">. </span>Business Travel Turism se situeaza printre primele zece agen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii din t<span lang=\"ro-RO\">ravel-ul</span> rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cifra de afaceri, <span lang=\"ro-RO\">înregistrând anul trecut un </span>volum de peste 73 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de lei. În</span> 2015, Business Travel Turism a semnat un parteneriat cu grupul britanic ATPI, unul dintre liderii mondiali <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul organiz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii de evenimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i management<span lang=\"ro-RO\"> turistic</span>. </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">_____________________</span></span></span></strong></p>\r\n<strong><span style=\"color: #1a1a1a;\"><span style=\"font-size: medium;\">DANIEL TRUIC<span lang=\"ro-RO\">Ă: ”</span>Este mai avantajos să <span lang=\"ro-RO\">mergi cu</span> avionul decât cu trenul<span lang=\"ro-RO\"> !”</span> </span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">Aceasta este concluzia la care au ajuns specialiștii de la Vola.ro. </span>Conform une<span lang=\"ro-RO\">i cercetări</span> cererea de bilete de avion pe rutele interne a crescut în ultimul an cu aproximativ 200%. După estimările Vola.ro, deja există orașe din România spre care sunt șanse foarte mari să fie mai avantajoasă o călătorie cu avionul decât cu trenul. Timișoara, Cluj-Napoca și Iași sunt cele mai solicitate destinații interne, cu plecare din București.<span lang=\"ro-RO\"> P</span>ână în urmă cu 3 ani, Timișoara conducea indubitabil la acest capitol, inclusiv datorită hub-ului Carpatair<span lang=\"ro-RO\">.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Daniel-Truica-Vola.ro-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5351\"><img class=\"alignnone wp-image-5351 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Daniel-Truica-Vola.ro-1.jpg\" alt=\"Travel Daniel Truica Vola.ro 1\" width=\"1024\" height=\"654\" /></a>\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\">Cluj-Napoca a crescut atât ca număr de zboruri cât și ca cerere din partea turiștilor. <span lang=\"ro-RO\">U</span>n rol esențial l-au jucat evenimentele <span lang=\"ro-RO\">găzduite</span>, dintre care cel mai mult s-a remarcat Untold, perioadă în care majoritatea zborurilor au fost pline. Prețul unui bilet de avion pe o rută internă începe de la 17 euro (bilet de avion dus-întors pe ruta București – Cluj-Napoca) și poate ajunge până la 195 euro (București-Oradea). Întărirea concurenței pe rutele interne a atras și scăderea prețurilor biletelor de avion. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Astfel, putem vorbi acum despre prețuri cu până la 90% mai mici decât tarifele practicate în urmă cu 5 ani, la biletele de avion pentru rute interne. Ca urmare a scăderii prețurilor biletelor de avion, cele mai multe solicitări pentru rutele interne au venit în acest an în luna august și septembrie, iar cea mai puțin solicitată lună a fost februarie<span lang=\"ro-RO\">” - </span>a declarat Daniel Truică, CEO Vola.ro.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: medium;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></span></strong></p>','CHRISTIAN TOUR se lansează pe Gran Canaria, TRAVEL nr.151','','publish','open','open','','christian-tour-se-lanseaza-pe-gran-canaria-travel-nr-151','','','2017-03-21 00:22:22','2017-03-20 22:22:22','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5336',0,'post','',0),(5337,1,'2017-03-20 23:28:25','2017-03-20 21:28:25','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Aproximativ 200.000 de turiști au cumpărat pachete de 62 de milioane de euro, de la începutul anului până în septembrie 2016, arată bilanțul intermediar al turoperatorului Christian Tour. Jumătate dintre aceștia au călătorit pe cursele touroperate de cea mai mare agenție din România., Astfel a fost atins un grad de ocupare a charterelor de 95% pe întreg sezonul.<span lang=\"ro-RO\"> Destinațiile din Spania și Grecia (revelațiile verii) au înregistrat creșteri semnificative, Bulgaria a revenit în preferințele clienților agenției ( 6.000 de turiști în plus față de anul trecut) și, în ciuda evenimentelor din Turcia</span>,<span lang=\"ro-RO\"> numărul turiștilor ce s-au îndreptat spre această destinație a crescut de la 10 la aproape 25.000. Vedeta destinațiilor calde rămâne Dubay, un mixt foarte bun ce</span> <span lang=\"ro-RO\">îmbină călătoriile de vacanță cu turismul cultural, cel de shopping și leasure. În acest context </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că</span> sezonul de vară <span lang=\"ro-RO\">a cunoscut o</span> creștere de 20% a cifrei de afaceri. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">În topul celor mai îndrăgite destinații, pe primul loc se află Antalya, urmată de Creta, Corfu, Zakynthos și stațiunile din Bulgaria. „Suntem deja foarte aproape de cifra de afaceri pe care am estimat-o pentru<span lang=\"ro-RO\"> 2016</span> şi anume 75 de milioane de euro. În <span lang=\"ro-RO\">acest sezon </span>au fost foarte căutate circuitele către Elveţia, Cehia, Italia, Anglia, Israel, Croa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia, Spania sau <span lang=\"ro-RO\">Ț</span>ările<span lang=\"ro-RO\"> Scandinave.</span> Celor 200.000 de turiști care au călătorit cu noi până în septembrie li se vor adăuga clienții din sezonul toamnă-iarnă, care au anul acesta la dispoziție pachete speciale: Dubai, schi, Senior Voyage și Winter Sun (creat special pentru amatorii de vacanțe în locuri exotice), dar și piețele de Crăciun sau Revelion<span lang=\"ro-RO\">ul</span>”<span lang=\"ro-RO\"> ne-a</span> declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Marius Pandel, CEO Christian Tour. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">La rândul lor directorii a 3 Reprezentanțe ale Diviziei Christian Tour International (din Republica Moldova - Eugenia Alexa, Serbia - Zdravka Majnik și Polonia - Mariusz Raban) au completat tabloul de travel al componenței structurii turistice din 2016, respectiv al destinațiilor preferate de călătorii din aceste țări care au apelat la serviciile grupului românesc. În Republica Moldova au mers foarte bine vânzările pe Grecia, asta și datorită cursei charter Chișinău-Corfu, lansată în premieră; de asemenea și în Serbia și Polonia, în cea din urmă vedete fiind Rodos, Corfu și Zakynthos. </span></span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dincolo de această sinteză la recenta conferință de presă staff-ul Christian Tour a anunțat lansarea pentru 2017 a pachetelor Early Booking, cu importante componente de discounturi și reduceri (ce pot ajunge până la 50%). Știrea cea mai bine cotată a fost lansarea în premieră absolută, de anul viitor, a cursei charter directe spre </span>Gran Canaria.<span lang=\"ro-RO\"> ”</span>Spania<span lang=\"ro-RO\"> a</span> atras un număr mare de turişti români pe durata sezonului estival<span lang=\"ro-RO\">.</span> Stimulată de apetitul turiștilor pentru vacanțele în spațiul cultural iberic, <strong><span lang=\"ro-RO\">am </span>pregătit turiștilor români o surpriză interesantă: charterul de Gran Canaria.</strong> Mai mult decât atât, pentru sezonul vară 2017 intenţionăm să includem în oferta de sejur şi alte destinaţii inedite, precum: Italia (zonele Calabria, Rimini-Lido di Jesolo şi Sicilia), plus Croaţia şi Muntenegru. Acestea <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> destinaţii tot mai solicitate de către turiştii noştri”<span lang=\"ro-RO\"> a mai subliniat </span>Marius Pandel<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mai mult </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că va promova și pentru anul viitor tarife similare </span>ultimului sezon<span lang=\"ro-RO\">. Preferințele românilor pentru vacanțe se îndreaptă în continuare spre destinații charter cunoscute și hoteluri de 3 și 4 stele, cu servicii all inclusive. </span>Acest tip de pachete este căutat, în mod special, de familiile cu copii”, <span lang=\"ro-RO\">a completat</span> Nicolae Băjenică, <span lang=\"ro-RO\">d</span>irector<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de vânzări al Christian Tour.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU</span></span></span></strong></p>','CHRISTIAN TOUR se lansează pe Gran Canaria, TRAVEL nr.151','','inherit','closed','closed','','5336-revision-v1','','','2017-03-20 23:28:25','2017-03-20 21:28:25','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5336-revision-v1/',0,'revision','',0),(5341,1,'2017-03-21 00:21:53','2017-03-20 22:21:53','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Aproximativ 200.000 de turiști au cumpărat pachete de 62 de milioane de euro, de la începutul anului până în septembrie 2016, arată bilanțul intermediar al turoperatorului Christian Tour. Jumătate dintre aceștia au călătorit pe cursele touroperate de cea mai mare agenție din România., Astfel a fost atins un grad de ocupare a charterelor de 95% pe întreg sezonul.<span lang=\"ro-RO\"> Destinațiile din Spania și Grecia (revelațiile verii) au înregistrat creșteri semnificative, Bulgaria a revenit în preferințele clienților agenției ( 6.000 de turiști în plus față de anul trecut) și, în ciuda evenimentelor din Turcia</span>,<span lang=\"ro-RO\"> numărul turiștilor ce s-au îndreptat spre această destinație a crescut de la 10 la aproape 25.000. Vedeta destinațiilor calde rămâne Dubay, un mixt foarte bun ce</span> <span lang=\"ro-RO\">îmbină călătoriile de vacanță cu turismul cultural, cel de shopping și leasure. În acest context </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că</span> sezonul de vară <span lang=\"ro-RO\">a cunoscut o</span> creștere de 20% a cifrei de afaceri. </span></span></span>\n\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5349\"><img class=\"alignnone wp-image-5349 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg\" alt=\"Travel Christian Tour1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">În topul celor mai îndrăgite destinații, pe primul loc se află Antalya, urmată de Creta, Corfu, Zakynthos și stațiunile din Bulgaria. „Suntem deja foarte aproape de cifra de afaceri pe care am estimat-o pentru<span lang=\"ro-RO\"> 2016</span> şi anume 75 de milioane de euro. În <span lang=\"ro-RO\">acest sezon </span>au fost foarte căutate circuitele către Elveţia, Cehia, Italia, Anglia, Israel, Croa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia, Spania sau <span lang=\"ro-RO\">Ț</span>ările<span lang=\"ro-RO\"> Scandinave.</span> Celor 200.000 de turiști care au călătorit cu noi până în septembrie li se vor adăuga clienții din sezonul toamnă-iarnă, care au anul acesta la dispoziție pachete speciale: Dubai, schi, Senior Voyage și Winter Sun (creat special pentru amatorii de vacanțe în locuri exotice), dar și piețele de Crăciun sau Revelion<span lang=\"ro-RO\">ul</span>”<span lang=\"ro-RO\"> ne-a</span> declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Marius Pandel, CEO Christian Tour. </span></span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">La rândul lor directorii a 3 Reprezentanțe ale Diviziei Christian Tour International (din Republica Moldova - Eugenia Alexa, Serbia - Zdravka Majnik și Polonia - Mariusz Raban) au completat tabloul de travel al componenței structurii turistice din 2016, respectiv al destinațiilor preferate de călătorii din aceste țări care au apelat la serviciile grupului românesc. În Republica Moldova au mers foarte bine vânzările pe Grecia, asta și datorită cursei charter Chișinău-Corfu, lansată în premieră; de asemenea și în Serbia și Polonia, în cea din urmă vedete fiind Rodos, Corfu și Zakynthos. </span></span></span></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dincolo de această sinteză la recenta conferință de presă staff-ul Christian Tour a anunțat lansarea pentru 2017 a pachetelor Early Booking, cu importante componente de discounturi și reduceri (ce pot ajunge până la 50%). Știrea cea mai bine cotată a fost lansarea în premieră absolută, de anul viitor, a cursei charter directe spre </span>Gran Canaria.<span lang=\"ro-RO\"> ”</span>Spania<span lang=\"ro-RO\"> a</span> atras un număr mare de turişti români pe durata sezonului estival<span lang=\"ro-RO\">.</span> Stimulată de apetitul turiștilor pentru vacanțele în spațiul cultural iberic, <strong><span lang=\"ro-RO\">am </span>pregătit turiștilor români o surpriză interesantă: charterul de Gran Canaria.</strong> Mai mult decât atât, pentru sezonul vară 2017 intenţionăm să includem în oferta de sejur şi alte destinaţii inedite, precum: Italia (zonele Calabria, Rimini-Lido di Jesolo şi Sicilia), plus Croaţia şi Muntenegru. Acestea <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> destinaţii tot mai solicitate de către turiştii noştri”<span lang=\"ro-RO\"> a mai subliniat </span>Marius Pandel<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mai mult </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că va promova și pentru anul viitor tarife similare </span>ultimului sezon<span lang=\"ro-RO\">. Preferințele românilor pentru vacanțe se îndreaptă în continuare spre destinații charter cunoscute și hoteluri de 3 și 4 stele, cu servicii all inclusive. </span>Acest tip de pachete este căutat, în mod special, de familiile cu copii”, <span lang=\"ro-RO\">a completat</span> Nicolae Băjenică, <span lang=\"ro-RO\">d</span>irector<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de vânzări al Christian Tour.</span></span></span>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU\n_____________________\n</span></span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"en-US\">V</span></strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>ĂDUVOIU: ”Valorile BTT mi se potrivesc foarte bine !”\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5350\"><img class=\"alignnone wp-image-5350 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg\" alt=\"Travel Sorin Vaduvoiu\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n</strong> </span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 12 ani la agenția Perfect Tour, perioadă în care a a urcat până la poziția de top-management </span>Sorin V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu, a <span lang=\"ro-RO\">acceptat oferta de a prelua conducerea </span>compani<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Business Travel Turism. „<span lang=\"ro-RO\">M-am îndreptat spre acest </span> parteneriat pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valorile <span lang=\"ro-RO\">grupului ș</span>i ale celor doi ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari, Paula Dobrescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Gabriel Dumitroiu, se potrivesc cel mai bine cu valorile <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care cred”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu.<span lang=\"ro-RO\"> Noul manager activează</span> de 16 ani <span lang=\"ro-RO\">î</span>n turism<span lang=\"ro-RO\">. </span>Business Travel Turism se situeaza printre primele zece agen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii din t<span lang=\"ro-RO\">ravel-ul</span> rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cifra de afaceri, <span lang=\"ro-RO\">înregistrând anul trecut un </span>volum de peste 73 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de lei. În</span> 2015, Business Travel Turism a semnat un parteneriat cu grupul britanic ATPI, unul dintre liderii mondiali <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul organiz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii de evenimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i management<span lang=\"ro-RO\"> turistic</span>. </span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">_____________________</span></span></span></strong></p>\n<strong><span style=\"color: #1a1a1a;\"><span style=\"font-size: medium;\">DANIEL TRUIC<span lang=\"ro-RO\">Ă: ”</span>Este mai avantajos să <span lang=\"ro-RO\">mergi cu</span> avionul decât cu trenul<span lang=\"ro-RO\"> !”</span> </span></span></strong>\n\n<span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">Aceasta este concluzia la care au ajuns specialiștii de la Vola.ro. </span>Conform une<span lang=\"ro-RO\">i cercetări</span> cererea de bilete de avion pe rutele interne a crescut în ultimul an cu aproximativ 200%. După estimările Vola.ro, deja există orașe din România spre care sunt șanse foarte mari să fie mai avantajoasă o călătorie cu avionul decât cu trenul. Timișoara, Cluj-Napoca și Iași sunt cele mai solicitate destinații interne, cu plecare din București.<span lang=\"ro-RO\"> P</span>ână în urmă cu 3 ani, Timișoara conducea indubitabil la acest capitol, inclusiv datorită hub-ului Carpatair<span lang=\"ro-RO\">.\n</span></span>\n\n<span style=\"font-size: medium;\">Cluj-Napoca a crescut atât ca număr de zboruri cât și ca cerere din partea turiștilor. <span lang=\"ro-RO\">U</span>n rol esențial l-au jucat evenimentele <span lang=\"ro-RO\">găzduite</span>, dintre care cel mai mult s-a remarcat Untold, perioadă în care majoritatea zborurilor au fost pline. Prețul unui bilet de avion pe o rută internă începe de la 17 euro (bilet de avion dus-întors pe ruta București – Cluj-Napoca) și poate ajunge până la 195 euro (București-Oradea). Întărirea concurenței pe rutele interne a atras și scăderea prețurilor biletelor de avion. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Astfel, putem vorbi acum despre prețuri cu până la 90% mai mici decât tarifele practicate în urmă cu 5 ani, la biletele de avion pentru rute interne. Ca urmare a scăderii prețurilor biletelor de avion, cele mai multe solicitări pentru rutele interne au venit în acest an în luna august și septembrie, iar cea mai puțin solicitată lună a fost februarie<span lang=\"ro-RO\">” - </span>a declarat Daniel Truică, CEO Vola.ro.</span>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: medium;\">MARA ANTON</span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></span></strong></p>','CHRISTIAN TOUR se lansează pe Gran Canaria, TRAVEL nr.151','','inherit','closed','closed','','5336-autosave-v1','','','2017-03-21 00:21:53','2017-03-20 22:21:53','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5336-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5342,1,'2017-03-20 23:34:04','2017-03-20 21:34:04','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Aproximativ 200.000 de turiști au cumpărat pachete de 62 de milioane de euro, de la începutul anului până în septembrie 2016, arată bilanțul intermediar al turoperatorului Christian Tour. Jumătate dintre aceștia au călătorit pe cursele touroperate de cea mai mare agenție din România., Astfel a fost atins un grad de ocupare a charterelor de 95% pe întreg sezonul.<span lang=\"ro-RO\"> Destinațiile din Spania și Grecia (revelațiile verii) au înregistrat creșteri semnificative, Bulgaria a revenit în preferințele clienților agenției ( 6.000 de turiști în plus față de anul trecut) și, în ciuda evenimentelor din Turcia</span>,<span lang=\"ro-RO\"> numărul turiștilor ce s-au îndreptat spre această destinație a crescut de la 10 la aproape 25.000. Vedeta destinațiilor calde rămâne Dubay, un mixt foarte bun ce</span> <span lang=\"ro-RO\">îmbină călătoriile de vacanță cu turismul cultural, cel de shopping și leasure. În acest context </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că</span> sezonul de vară <span lang=\"ro-RO\">a cunoscut o</span> creștere de 20% a cifrei de afaceri. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">În topul celor mai îndrăgite destinații, pe primul loc se află Antalya, urmată de Creta, Corfu, Zakynthos și stațiunile din Bulgaria. „Suntem deja foarte aproape de cifra de afaceri pe care am estimat-o pentru<span lang=\"ro-RO\"> 2016</span> şi anume 75 de milioane de euro. În <span lang=\"ro-RO\">acest sezon </span>au fost foarte căutate circuitele către Elveţia, Cehia, Italia, Anglia, Israel, Croa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia, Spania sau <span lang=\"ro-RO\">Ț</span>ările<span lang=\"ro-RO\"> Scandinave.</span> Celor 200.000 de turiști care au călătorit cu noi până în septembrie li se vor adăuga clienții din sezonul toamnă-iarnă, care au anul acesta la dispoziție pachete speciale: Dubai, schi, Senior Voyage și Winter Sun (creat special pentru amatorii de vacanțe în locuri exotice), dar și piețele de Crăciun sau Revelion<span lang=\"ro-RO\">ul</span>”<span lang=\"ro-RO\"> ne-a</span> declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Marius Pandel, CEO Christian Tour. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">La rândul lor directorii a 3 Reprezentanțe ale Diviziei Christian Tour International (din Republica Moldova - Eugenia Alexa, Serbia - Zdravka Majnik și Polonia - Mariusz Raban) au completat tabloul de travel al componenței structurii turistice din 2016, respectiv al destinațiilor preferate de călătorii din aceste țări care au apelat la serviciile grupului românesc. În Republica Moldova au mers foarte bine vânzările pe Grecia, asta și datorită cursei charter Chișinău-Corfu, lansată în premieră; de asemenea și în Serbia și Polonia, în cea din urmă vedete fiind Rodos, Corfu și Zakynthos. </span></span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dincolo de această sinteză la recenta conferință de presă staff-ul Christian Tour a anunțat lansarea pentru 2017 a pachetelor Early Booking, cu importante componente de discounturi și reduceri (ce pot ajunge până la 50%). Știrea cea mai bine cotată a fost lansarea în premieră absolută, de anul viitor, a cursei charter directe spre </span>Gran Canaria.<span lang=\"ro-RO\"> ”</span>Spania<span lang=\"ro-RO\"> a</span> atras un număr mare de turişti români pe durata sezonului estival<span lang=\"ro-RO\">.</span> Stimulată de apetitul turiștilor pentru vacanțele în spațiul cultural iberic, <strong><span lang=\"ro-RO\">am </span>pregătit turiștilor români o surpriză interesantă: charterul de Gran Canaria.</strong> Mai mult decât atât, pentru sezonul vară 2017 intenţionăm să includem în oferta de sejur şi alte destinaţii inedite, precum: Italia (zonele Calabria, Rimini-Lido di Jesolo şi Sicilia), plus Croaţia şi Muntenegru. Acestea <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> destinaţii tot mai solicitate de către turiştii noştri”<span lang=\"ro-RO\"> a mai subliniat </span>Marius Pandel<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mai mult </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că va promova și pentru anul viitor tarife similare </span>ultimului sezon<span lang=\"ro-RO\">. Preferințele românilor pentru vacanțe se îndreaptă în continuare spre destinații charter cunoscute și hoteluri de 3 și 4 stele, cu servicii all inclusive. </span>Acest tip de pachete este căutat, în mod special, de familiile cu copii”, <span lang=\"ro-RO\">a completat</span> Nicolae Băjenică, <span lang=\"ro-RO\">d</span>irector<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de vânzări al Christian Tour.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU\r\n_____________________\r\n</span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"en-US\">V</span></strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>ĂDUVOIU: ”Valorile BTT mi se potrivesc foarte bine !”</strong> </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 12 ani la agenția Perfect Tour, perioadă în care a a urcat până la poziția de top-management </span>Sorin V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu, a <span lang=\"ro-RO\">acceptat oferta de a prelua conducerea </span>compani<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Business Travel Turism. „<span lang=\"ro-RO\">M-am îndreptat spre acest </span> parteneriat pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valorile <span lang=\"ro-RO\">grupului ș</span>i ale celor doi ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari, Paula Dobrescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Gabriel Dumitroiu, se potrivesc cel mai bine cu valorile <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care cred”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu.<span lang=\"ro-RO\"> Noul manager activează</span> de 16 ani <span lang=\"ro-RO\">î</span>n turism<span lang=\"ro-RO\">. </span>Business Travel Turism se situeaza printre primele zece agen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii din t<span lang=\"ro-RO\">ravel-ul</span> rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cifra de afaceri, <span lang=\"ro-RO\">înregistrând anul trecut un </span>volum de peste 73 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de lei. În</span> 2015, Business Travel Turism a semnat un parteneriat cu grupul britanic ATPI, unul dintre liderii mondiali <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul organiz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii de evenimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i management<span lang=\"ro-RO\"> turistic</span>. </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">_____________________</span></span></span></strong></p>\r\n<strong><span style=\"color: #1a1a1a;\"><span style=\"font-size: medium;\">DANIEL TRUIC<span lang=\"ro-RO\">Ă: ”</span>Este mai avantajos să <span lang=\"ro-RO\">mergi cu</span> avionul decât cu trenul<span lang=\"ro-RO\"> !”</span> </span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">Aceasta este concluzia la care au ajuns specialiștii de la Vola.ro. </span>Conform une<span lang=\"ro-RO\">i cercetări</span> cererea de bilete de avion pe rutele interne a crescut în ultimul an cu aproximativ 200%. După estimările Vola.ro, deja există orașe din România spre care sunt șanse foarte mari să fie mai avantajoasă o călătorie cu avionul decât cu trenul. Timișoara, Cluj-Napoca și Iași sunt cele mai solicitate destinații interne, cu plecare din București.<span lang=\"ro-RO\"> P</span>ână în urmă cu 3 ani, Timișoara conducea indubitabil la acest capitol, inclusiv datorită hub-ului Carpatair<span lang=\"ro-RO\">. </span>Cluj-Napoca a crescut atât ca număr de zboruri cât și ca cerere din partea turiștilor. <span lang=\"ro-RO\">U</span>n rol esențial l-au jucat evenimentele <span lang=\"ro-RO\">găzduite</span>, dintre care cel mai mult s-a remarcat Untold, perioadă în care majoritatea zborurilor au fost pline. Prețul unui bilet de avion pe o rută internă începe de la 17 euro (bilet de avion dus-întors pe ruta București – Cluj-Napoca) și poate ajunge până la 195 euro (București-Oradea). Întărirea concurenței pe rutele interne a atras și scăderea prețurilor biletelor de avion. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Astfel, putem vorbi acum despre prețuri cu până la 90% mai mici decât tarifele practicate în urmă cu 5 ani, la biletele de avion pentru rute interne. Ca urmare a scăderii prețurilor biletelor de avion, cele mai multe solicitări pentru rutele interne au venit în acest an în luna august și septembrie, iar cea mai puțin solicitată lună a fost februarie<span lang=\"ro-RO\">” - </span>a declarat Daniel Truică, CEO Vola.ro.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: medium;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></span></strong></p>','CHRISTIAN TOUR se lansează pe Gran Canaria, TRAVEL nr.151','','inherit','closed','closed','','5336-revision-v1','','','2017-03-20 23:34:04','2017-03-20 21:34:04','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5336-revision-v1/',0,'revision','',0),(5343,1,'2017-03-20 23:40:45','2017-03-20 21:40:45','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Întâmplările mi-au fost relatate de prieteni, ghizi de turism, care se întâlnesc deseori cu situații dintre cele mai hazlii, mai mult de plâns decât de râs...</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5346\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-5346\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151-210x300.jpg\" alt=\"Cover Traveller Magazin 151\" width=\"210\" height=\"300\" /></a>... Într-un hotel de 5 stele din București ghidul român ce a însoțit un grup de străini, nu spunem țara că nu-i frumos dar oricum s-ar putea să ghiciți singuri -, primește de la un turist un pachet consistent semn de mulțumire, un fel de tips, pentru serviciile deosebite pe care le-a oferit. Nerăbdător turistul și nu ghidul desface pachetul și îi pune în brațe zeci de cutii de conserve și cu supe instant. După care îi spune cu seninătate: ”Eu am auzit că în România se moare de foame așa că am adus un geamantan de provizii cu mine. Dar nu le-am consumat. Că aveți niște restaurante cu o mâncare foarte gustoasă. Îți las ție mâncarea adusă! Interesant, numai ghidul s-a înroșit la față!</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... La Brașov în ultima zi de vacanță mai mulți turiști de gintă latină, hai că asta pot să spun fără să deranjez pe cineva, vin de la cumpărături târând după ei câte un geamantan. Ei ce suveniruri ați cumpărat - întreabă ghidul român? Cîțiva din ei prezintă satisfăcuți captura: ”am cumpărat câteva zeci de cutii de Gerovital, cu jumătate amortizăm excursia din România iar cealaltă parte este pentru familie. Am mai luat 15 sticle de bere Ursus pentru că este ieftină și foarte bună. Așa ceva n-am mai băut până acum!” Avantaj în contul amintirii Anei Aslan!</span></p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_2843\" align=\"alignright\" width=\"225\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/04/Marian-Constantinescu2014.jpg\" rel=\"attachment wp-att-2843\"><img class=\"wp-image-2843 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/04/Marian-Constantinescu2014-225x300.jpg\" alt=\"Marian Constantinescu CEO Traveller Magazin\" width=\"225\" height=\"300\" /></a> Marian Constantinescu<br /> CEO Traveller Magazin[/caption]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... Prin Moldova, în drum spre mănăstirile din Bucovina, turiștii dintr-un autocar solicită șoferului apă și sucuri. Pentru fiecare sticlă urmau să plătească 1 euro cel mult 1,5 euro. Firește în lei. Dar n-au plătit. Pentru că la primul market la care s-au oprit au cumpărat, fiecare câte un bax de lichide firește la un preț mult mai mic. Și i-au restituit conducătorului sticlele băute. ”Pune-le la rece, poate o să mai avem nevoie!”</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Ce știți despre România turistică din 2016 ? Mai nimic. Promovare, publicitate, sunt cuvinte ce pălesc în fața cutiilor de conserve și supelor instant. Relatările mi-au readus aminte de întrebarea unui călător străin care mă întreba cu ceva vreme în urmă? Acum sunteți în UE, la voi în țară este Internet? Și eu, ca să mă răcoresc, i-am răspuns cu un aer nevinovat: a, despre chestia aia vorbești, care merge pe sârmă și bați S.O.S! Cam atât au aflat unii despre România. Noroc, spun alții, cu prințul Charles! Da, mare noroc !</span></p>','Ce știți despre România?, EDITORIAL nr. 151','','publish','open','open','','ce-stiti-despre-romania-editorial-nr-151','','','2017-03-20 23:52:54','2017-03-20 21:52:54','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5343',0,'post','',0),(5344,1,'2017-03-20 23:40:45','2017-03-20 21:40:45','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Întâmplările mi-au fost relatate de prieteni, ghizi de turism, care se întâlnesc deseori cu situații dintre cele mai hazlii, mai mult de plâns decât de râs...</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... Într-un hotel de 5 stele din București ghidul român ce a însoțit un grup de străini, nu spunem țara că nu-i frumos dar oricum s-ar putea să ghiciți singuri -, primește de la un turist un pachet consistent semn de mulțumire, un fel de tips, pentru serviciile deosebite pe care le-a oferit. Nerăbdător turistul și nu ghidul desface pachetul și îi pune în brațe zeci de cutii de conserve și cu supe instant. După care îi spune cu seninătate: ”Eu am auzit că în România se moare de foame așa că am adus un geamantan de provizii cu mine. Dar nu le-am consumat. Că aveți niște restaurante cu o mâncare foarte gustoasă. Îți las ție mâncarea adusă! Interesant, numai ghidul s-a înroșit la față!</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... La Brașov în ultima zi de vacanță mai mulți turiști de gintă latină, hai că asta pot să spun fără să deranjez pe cineva, vin de la cumpărături târând după ei câte un geamantan. Ei ce suveniruri ați cumpărat - întreabă ghidul român? Cîțiva din ei prezintă satisfăcuți captura: ”am cumpărat câteva zeci de cutii de Gerovital, cu jumătate amortizăm excursia din România iar cealaltă parte este pentru familie. Am mai luat 15 sticle de bere Ursus pentru că este ieftină și foarte bună. Așa ceva n-am mai băut până acum!” Avantaj în contul amintirii Anei Aslan!</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... Prin Moldova, în drum spre mănăstirile din Bucovina, turiștii dintr-un autocar solicită șoferului apă și sucuri. Pentru fiecare sticlă urmau să plătească 1 euro cel mult 1,5 euro. Firește în lei. Dar n-au plătit. Pentru că la primul market la care s-au oprit au cumpărat, fiecare câte un bax de lichide firește la un preț mult mai mic. Și i-au restituit conducătorului sticlele băute. ”Pune-le la rece, poate o să mai avem nevoie!”</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Ce știți despre România turistică din 2016 ? Mai nimic. Promovare, publicitate, sunt cuvinte ce pălesc în fața cutiilor de conserve și supelor instant. Relatările mi-au readus aminte de întrebarea unui călător străin care mă întreba cu ceva vreme în urmă? Acum sunteți în UE, la voi în țară este Internet? Și eu, ca să mă răcoresc, i-am răspuns cu un aer nevinovat: a, despre chestia aia vorbești, care merge pe sârmă și bați S.O.S! Cam atât au aflat unii despre România. Noroc, spun alții, cu prințul Charles! Da, mare noroc !</span></p>','Ce știți despre România?, EDITORIAL nr. 151','','inherit','closed','closed','','5343-revision-v1','','','2017-03-20 23:40:45','2017-03-20 21:40:45','',5343,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5343-revision-v1/',0,'revision','',0),(5346,1,'2017-03-20 23:50:22','2017-03-20 21:50:22','','Cover Traveller Magazin 151','','inherit','open','closed','','cover-traveller-magazin-151','','','2017-03-20 23:50:22','2017-03-20 21:50:22','',5343,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5347,1,'2017-03-20 23:52:19','2017-03-20 21:52:19','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Întâmplările mi-au fost relatate de prieteni, ghizi de turism, care se întâlnesc deseori cu situații dintre cele mai hazlii, mai mult de plâns decât de râs...</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5346\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-5346\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151-210x300.jpg\" alt=\"Cover Traveller Magazin 151\" width=\"210\" height=\"300\" /></a>... Într-un hotel de 5 stele din București ghidul român ce a însoțit un grup de străini, nu spunem țara că nu-i frumos dar oricum s-ar putea să ghiciți singuri -, primește de la un turist un pachet consistent semn de mulțumire, un fel de tips, pentru serviciile deosebite pe care le-a oferit. Nerăbdător turistul și nu ghidul desface pachetul și îi pune în brațe zeci de cutii de conserve și cu supe instant. După care îi spune cu seninătate: ”Eu am auzit că în România se moare de foame așa că am adus un geamantan de provizii cu mine. Dar nu le-am consumat. Că aveți niște restaurante cu o mâncare foarte gustoasă. Îți las ție mâncarea adusă! Interesant, numai ghidul s-a înroșit la față!</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... La Brașov în ultima zi de vacanță mai mulți turiști de gintă latină, hai că asta pot să spun fără să deranjez pe cineva, vin de la cumpărături târând după ei câte un geamantan. Ei ce suveniruri ați cumpărat - întreabă ghidul român? Cîțiva din ei prezintă satisfăcuți captura: ”am cumpărat câteva zeci de cutii de Gerovital, cu jumătate amortizăm excursia din România iar cealaltă parte este pentru familie. Am mai luat 15 sticle de bere Ursus pentru că este ieftină și foarte bună. Așa ceva n-am mai băut până acum!” Avantaj în contul amintirii Anei Aslan!</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... Prin Moldova, în drum spre mănăstirile din Bucovina, turiștii dintr-un autocar solicită șoferului apă și sucuri. Pentru fiecare sticlă urmau să plătească 1 euro cel mult 1,5 euro. Firește în lei. Dar n-au plătit. Pentru că la primul market la care s-au oprit au cumpărat, fiecare câte un bax de lichide firește la un preț mult mai mic. Și i-au restituit conducătorului sticlele băute. ”Pune-le la rece, poate o să mai avem nevoie!”</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Ce știți despre România turistică din 2016 ? Mai nimic. Promovare, publicitate, sunt cuvinte ce pălesc în fața cutiilor de conserve și supelor instant. Relatările mi-au readus aminte de întrebarea unui călător străin care mă întreba cu ceva vreme în urmă? Acum sunteți în UE, la voi în țară este Internet? Și eu, ca să mă răcoresc, i-am răspuns cu un aer nevinovat: a, despre chestia aia vorbești, care merge pe sârmă și bați S.O.S! Cam atât au aflat unii despre România. Noroc, spun alții, cu prințul Charles! Da, mare noroc !</span></p>','Ce știți despre România?, EDITORIAL nr. 151','','inherit','closed','closed','','5343-autosave-v1','','','2017-03-20 23:52:19','2017-03-20 21:52:19','',5343,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5343-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5348,1,'2017-03-20 23:52:34','2017-03-20 21:52:34','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Întâmplările mi-au fost relatate de prieteni, ghizi de turism, care se întâlnesc deseori cu situații dintre cele mai hazlii, mai mult de plâns decât de râs...</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5346\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-5346\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cover-Traveller-Magazin-151-210x300.jpg\" alt=\"Cover Traveller Magazin 151\" width=\"210\" height=\"300\" /></a>... Într-un hotel de 5 stele din București ghidul român ce a însoțit un grup de străini, nu spunem țara că nu-i frumos dar oricum s-ar putea să ghiciți singuri -, primește de la un turist un pachet consistent semn de mulțumire, un fel de tips, pentru serviciile deosebite pe care le-a oferit. Nerăbdător turistul și nu ghidul desface pachetul și îi pune în brațe zeci de cutii de conserve și cu supe instant. După care îi spune cu seninătate: ”Eu am auzit că în România se moare de foame așa că am adus un geamantan de provizii cu mine. Dar nu le-am consumat. Că aveți niște restaurante cu o mâncare foarte gustoasă. Îți las ție mâncarea adusă! Interesant, numai ghidul s-a înroșit la față!</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... La Brașov în ultima zi de vacanță mai mulți turiști de gintă latină, hai că asta pot să spun fără să deranjez pe cineva, vin de la cumpărături târând după ei câte un geamantan. Ei ce suveniruri ați cumpărat - întreabă ghidul român? Cîțiva din ei prezintă satisfăcuți captura: ”am cumpărat câteva zeci de cutii de Gerovital, cu jumătate amortizăm excursia din România iar cealaltă parte este pentru familie. Am mai luat 15 sticle de bere Ursus pentru că este ieftină și foarte bună. Așa ceva n-am mai băut până acum!” Avantaj în contul amintirii Anei Aslan!</span></p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_2843\" align=\"alignright\" width=\"225\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/04/Marian-Constantinescu2014.jpg\" rel=\"attachment wp-att-2843\"><img class=\"wp-image-2843 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2014/04/Marian-Constantinescu2014-225x300.jpg\" alt=\"Marian Constantinescu CEO Traveller Magazin\" width=\"225\" height=\"300\" /></a> Marian Constantinescu<br /> CEO Traveller Magazin[/caption]\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">... Prin Moldova, în drum spre mănăstirile din Bucovina, turiștii dintr-un autocar solicită șoferului apă și sucuri. Pentru fiecare sticlă urmau să plătească 1 euro cel mult 1,5 euro. Firește în lei. Dar n-au plătit. Pentru că la primul market la care s-au oprit au cumpărat, fiecare câte un bax de lichide firește la un preț mult mai mic. Și i-au restituit conducătorului sticlele băute. ”Pune-le la rece, poate o să mai avem nevoie!”</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Ce știți despre România turistică din 2016 ? Mai nimic. Promovare, publicitate, sunt cuvinte ce pălesc în fața cutiilor de conserve și supelor instant. Relatările mi-au readus aminte de întrebarea unui călător străin care mă întreba cu ceva vreme în urmă? Acum sunteți în UE, la voi în țară este Internet? Și eu, ca să mă răcoresc, i-am răspuns cu un aer nevinovat: a, despre chestia aia vorbești, care merge pe sârmă și bați S.O.S! Cam atât au aflat unii despre România. Noroc, spun alții, cu prințul Charles! Da, mare noroc !</span></p>','Ce știți despre România?, EDITORIAL nr. 151','','inherit','closed','closed','','5343-revision-v1','','','2017-03-20 23:52:34','2017-03-20 21:52:34','',5343,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/20/5343-revision-v1/',0,'revision','',0),(5349,1,'2017-03-21 00:20:15','2017-03-20 22:20:15','','Travel Christian Tour1','','inherit','open','closed','','travel-christian-tour1','','','2017-03-21 00:20:15','2017-03-20 22:20:15','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5350,1,'2017-03-21 00:21:30','2017-03-20 22:21:30','','Travel Sorin Vaduvoiu','','inherit','open','closed','','travel-sorin-vaduvoiu','','','2017-03-21 00:21:30','2017-03-20 22:21:30','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5351,1,'2017-03-21 00:21:59','2017-03-20 22:21:59','','Travel Daniel Truica Vola.ro 1','','inherit','open','closed','','travel-daniel-truica-vola-ro-1','','','2017-03-21 00:21:59','2017-03-20 22:21:59','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Daniel-Truica-Vola.ro-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5352,1,'2017-03-21 00:22:22','2017-03-20 22:22:22','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Aproximativ 200.000 de turiști au cumpărat pachete de 62 de milioane de euro, de la începutul anului până în septembrie 2016, arată bilanțul intermediar al turoperatorului Christian Tour. Jumătate dintre aceștia au călătorit pe cursele touroperate de cea mai mare agenție din România., Astfel a fost atins un grad de ocupare a charterelor de 95% pe întreg sezonul.<span lang=\"ro-RO\"> Destinațiile din Spania și Grecia (revelațiile verii) au înregistrat creșteri semnificative, Bulgaria a revenit în preferințele clienților agenției ( 6.000 de turiști în plus față de anul trecut) și, în ciuda evenimentelor din Turcia</span>,<span lang=\"ro-RO\"> numărul turiștilor ce s-au îndreptat spre această destinație a crescut de la 10 la aproape 25.000. Vedeta destinațiilor calde rămâne Dubay, un mixt foarte bun ce</span> <span lang=\"ro-RO\">îmbină călătoriile de vacanță cu turismul cultural, cel de shopping și leasure. În acest context </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că</span> sezonul de vară <span lang=\"ro-RO\">a cunoscut o</span> creștere de 20% a cifrei de afaceri. </span></span></span>\r\n\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5349\"><img class=\"alignnone wp-image-5349 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Christian-Tour1.jpg\" alt=\"Travel Christian Tour1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">În topul celor mai îndrăgite destinații, pe primul loc se află Antalya, urmată de Creta, Corfu, Zakynthos și stațiunile din Bulgaria. „Suntem deja foarte aproape de cifra de afaceri pe care am estimat-o pentru<span lang=\"ro-RO\"> 2016</span> şi anume 75 de milioane de euro. În <span lang=\"ro-RO\">acest sezon </span>au fost foarte căutate circuitele către Elveţia, Cehia, Italia, Anglia, Israel, Croa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia, Spania sau <span lang=\"ro-RO\">Ț</span>ările<span lang=\"ro-RO\"> Scandinave.</span> Celor 200.000 de turiști care au călătorit cu noi până în septembrie li se vor adăuga clienții din sezonul toamnă-iarnă, care au anul acesta la dispoziție pachete speciale: Dubai, schi, Senior Voyage și Winter Sun (creat special pentru amatorii de vacanțe în locuri exotice), dar și piețele de Crăciun sau Revelion<span lang=\"ro-RO\">ul</span>”<span lang=\"ro-RO\"> ne-a</span> declar<span lang=\"ro-RO\">at</span> Marius Pandel, CEO Christian Tour. </span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">La rândul lor directorii a 3 Reprezentanțe ale Diviziei Christian Tour International (din Republica Moldova - Eugenia Alexa, Serbia - Zdravka Majnik și Polonia - Mariusz Raban) au completat tabloul de travel al componenței structurii turistice din 2016, respectiv al destinațiilor preferate de călătorii din aceste țări care au apelat la serviciile grupului românesc. În Republica Moldova au mers foarte bine vânzările pe Grecia, asta și datorită cursei charter Chișinău-Corfu, lansată în premieră; de asemenea și în Serbia și Polonia, în cea din urmă vedete fiind Rodos, Corfu și Zakynthos. </span></span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Dincolo de această sinteză la recenta conferință de presă staff-ul Christian Tour a anunțat lansarea pentru 2017 a pachetelor Early Booking, cu importante componente de discounturi și reduceri (ce pot ajunge până la 50%). Știrea cea mai bine cotată a fost lansarea în premieră absolută, de anul viitor, a cursei charter directe spre </span>Gran Canaria.<span lang=\"ro-RO\"> ”</span>Spania<span lang=\"ro-RO\"> a</span> atras un număr mare de turişti români pe durata sezonului estival<span lang=\"ro-RO\">.</span> Stimulată de apetitul turiștilor pentru vacanțele în spațiul cultural iberic, <strong><span lang=\"ro-RO\">am </span>pregătit turiștilor români o surpriză interesantă: charterul de Gran Canaria.</strong> Mai mult decât atât, pentru sezonul vară 2017 intenţionăm să includem în oferta de sejur şi alte destinaţii inedite, precum: Italia (zonele Calabria, Rimini-Lido di Jesolo şi Sicilia), plus Croaţia şi Muntenegru. Acestea <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> destinaţii tot mai solicitate de către turiştii noştri”<span lang=\"ro-RO\"> a mai subliniat </span>Marius Pandel<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mai mult </span>Christian Tour <span lang=\"ro-RO\">a anunțat că va promova și pentru anul viitor tarife similare </span>ultimului sezon<span lang=\"ro-RO\">. Preferințele românilor pentru vacanțe se îndreaptă în continuare spre destinații charter cunoscute și hoteluri de 3 și 4 stele, cu servicii all inclusive. </span>Acest tip de pachete este căutat, în mod special, de familiile cu copii”, <span lang=\"ro-RO\">a completat</span> Nicolae Băjenică, <span lang=\"ro-RO\">d</span>irector<span lang=\"ro-RO\">ul</span> de vânzări al Christian Tour.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU\r\n_____________________\r\n</span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"en-US\">V</span></strong><span lang=\"ro-RO\"><strong>ĂDUVOIU: ”Valorile BTT mi se potrivesc foarte bine !”\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5350\"><img class=\"alignnone wp-image-5350 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Sorin-Vaduvoiu.jpg\" alt=\"Travel Sorin Vaduvoiu\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</strong> </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">După 12 ani la agenția Perfect Tour, perioadă în care a a urcat până la poziția de top-management </span>Sorin V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu, a <span lang=\"ro-RO\">acceptat oferta de a prelua conducerea </span>compani<span lang=\"ro-RO\">ei</span> Business Travel Turism. „<span lang=\"ro-RO\">M-am îndreptat spre acest </span> parteneriat pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valorile <span lang=\"ro-RO\">grupului ș</span>i ale celor doi ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari, Paula Dobrescu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Gabriel Dumitroiu, se potrivesc cel mai bine cu valorile <span lang=\"ro-RO\">î</span>n care cred”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat V<span lang=\"ro-RO\">ă</span>duvoiu.<span lang=\"ro-RO\"> Noul manager activează</span> de 16 ani <span lang=\"ro-RO\">î</span>n turism<span lang=\"ro-RO\">. </span>Business Travel Turism se situeaza printre primele zece agen<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii din t<span lang=\"ro-RO\">ravel-ul</span> rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nesc dup<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cifra de afaceri, <span lang=\"ro-RO\">înregistrând anul trecut un </span>volum de peste 73 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de lei. În</span> 2015, Business Travel Turism a semnat un parteneriat cu grupul britanic ATPI, unul dintre liderii mondiali <span lang=\"ro-RO\">î</span>n domeniul organiz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii de evenimente <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i management<span lang=\"ro-RO\"> turistic</span>. </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">_____________________</span></span></span></strong></p>\r\n<strong><span style=\"color: #1a1a1a;\"><span style=\"font-size: medium;\">DANIEL TRUIC<span lang=\"ro-RO\">Ă: ”</span>Este mai avantajos să <span lang=\"ro-RO\">mergi cu</span> avionul decât cu trenul<span lang=\"ro-RO\"> !”</span> </span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">Aceasta este concluzia la care au ajuns specialiștii de la Vola.ro. </span>Conform une<span lang=\"ro-RO\">i cercetări</span> cererea de bilete de avion pe rutele interne a crescut în ultimul an cu aproximativ 200%. După estimările Vola.ro, deja există orașe din România spre care sunt șanse foarte mari să fie mai avantajoasă o călătorie cu avionul decât cu trenul. Timișoara, Cluj-Napoca și Iași sunt cele mai solicitate destinații interne, cu plecare din București.<span lang=\"ro-RO\"> P</span>ână în urmă cu 3 ani, Timișoara conducea indubitabil la acest capitol, inclusiv datorită hub-ului Carpatair<span lang=\"ro-RO\">.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Daniel-Truica-Vola.ro-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5351\"><img class=\"alignnone wp-image-5351 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Travel-Daniel-Truica-Vola.ro-1.jpg\" alt=\"Travel Daniel Truica Vola.ro 1\" width=\"1024\" height=\"654\" /></a>\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"font-size: medium;\">Cluj-Napoca a crescut atât ca număr de zboruri cât și ca cerere din partea turiștilor. <span lang=\"ro-RO\">U</span>n rol esențial l-au jucat evenimentele <span lang=\"ro-RO\">găzduite</span>, dintre care cel mai mult s-a remarcat Untold, perioadă în care majoritatea zborurilor au fost pline. Prețul unui bilet de avion pe o rută internă începe de la 17 euro (bilet de avion dus-întors pe ruta București – Cluj-Napoca) și poate ajunge până la 195 euro (București-Oradea). Întărirea concurenței pe rutele interne a atras și scăderea prețurilor biletelor de avion. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Astfel, putem vorbi acum despre prețuri cu până la 90% mai mici decât tarifele practicate în urmă cu 5 ani, la biletele de avion pentru rute interne. Ca urmare a scăderii prețurilor biletelor de avion, cele mai multe solicitări pentru rutele interne au venit în acest an în luna august și septembrie, iar cea mai puțin solicitată lună a fost februarie<span lang=\"ro-RO\">” - </span>a declarat Daniel Truică, CEO Vola.ro.</span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: medium;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></span></strong></p>','CHRISTIAN TOUR se lansează pe Gran Canaria, TRAVEL nr.151','','inherit','closed','closed','','5336-revision-v1','','','2017-03-21 00:22:22','2017-03-20 22:22:22','',5336,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5336-revision-v1/',0,'revision','',0),(5353,1,'2017-03-21 00:23:37','2017-03-20 22:23:37','','Trovanti 022','','inherit','open','closed','','trovanti-022','','','2017-03-21 00:23:37','2017-03-20 22:23:37','',5334,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5354,1,'2017-03-21 00:24:02','2017-03-20 22:24:02','','Trovanti 021','','inherit','open','closed','','trovanti-021','','','2017-03-21 00:24:02','2017-03-20 22:24:02','',5334,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-021.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5355,1,'2017-03-21 00:24:03','2017-03-20 22:24:03','','Trovanti 47','','inherit','open','closed','','trovanti-47','','','2017-03-21 00:24:03','2017-03-20 22:24:03','',5334,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-47.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5356,1,'2017-03-21 00:24:03','2017-03-20 22:24:03','','Trovanti46','','inherit','open','closed','','trovanti46','','','2017-03-21 00:24:03','2017-03-20 22:24:03','',5334,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti46.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5357,1,'2017-03-21 00:24:16','2017-03-20 22:24:16','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Pietre cu suflet. Care cresc în fiecare an. Care se mișcă în fiecare anotimp</span>. N<span lang=\"ro-RO\">u după soare ci după dune de nisip. Unele dintre ele alunecă de pe dealuri iar prin rostogolire capătă forme aproape... umane.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5353\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5353\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Trovanti-022.jpg\" alt=\"Trovanti 022\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></span>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Par trupuri de copii, de adolscenți, iar dacă ai o imaginație bogată poți vedea siluetele unor nuduri feminine sau chiar ale unor extratereștrii. </span>A<span lang=\"ro-RO\">rmate de pietre</span> care<span lang=\"ro-RO\"> au plecat se plimbă prin istorie de peste 100 de milioane de ani de pe vremea când Oltenia de azi era acoperită de ape. Geologic vorbind, povestea pietrelor care cresc a început cu peste 7 milioane de ani când, spun specialiștii</span>,<span lang=\"ro-RO\"> în zona Costești, unde se află astăzi Muzeul Trovanților exista un vechi fluviu ce și-a creat o deltă în care s-au depus sedimente speciale. Ele au contribuit la crearea unor ”bulgări” de nisip și pietriș. Pietrele care cresc ar fi fost denumite de localnici Trovanți. Tot atât de adevărat este că</span><span lang=\"ro-RO\"> t</span>ermenul „trovant” <span lang=\"ro-RO\">a fost introdus în literatura geologică de către </span>Gh. Murgoci <span lang=\"ro-RO\">ce l-a folosit în</span> lucrarea „Ter<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iarul din Oltenia, 1907”. <span lang=\"ro-RO\">P</span>rocesul continuă şi astăzi în interiorul muntelui de nisip şi pietriş de la Costeşti. Prima locație se află pe partea stângă a șoselei ce leagă Râmnicu Vâlcea de Horezu, înainte de intrarea în satul Costești. Într-un spațiu de 100 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați</span> se află mai mulți trovanți, de diferite forme, unii <span lang=\"ro-RO\">de cîteva kilograme, alții de c</span>âteva tone, <span lang=\"ro-RO\">în poziții dintre cele mai inedite</span>. De la Costești se poate ajunge la a doua locație mergând pe jos de la panoul <span lang=\"ro-RO\">informativ, cu date</span> despre acest loc.<span lang=\"ro-RO\"> Ce-a de-a doua e </span>cea mai spectaculoasă, este de-a lungul pârâului, apă care se varsă într-un râu de lângă satul Oteșani<span lang=\"ro-RO\"> aflat circa 16 kil</span>o<span lang=\"ro-RO\">metri de Horezu.\r\n</span></span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5354,5355,5356,5353\"]\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> </span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Lucru magic, în România trovanții ”trăiesc” și în vecinătatea altor așezări și zone. În afară de cei de la Costești (județul Vâlcea) îi puteți întâlni în cel puțin 12 locații. Din Dealul Feleacului (lângă Cluj Napoca), Munții Buzăului (la Ulmet), Sibiu (în satul Cașolț), până la Bacău (pe malul stâng al Tazlăului și pe malul stâng al Siretului, în dreptul localității Cornii de Sus), î</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">n <a href=\"https://ro.wikipedia.org/wiki/Munții_Berzunți\">Munții Berzunți</a> </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">(lângă </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">satul <a href=\"https://ro.wikipedia.org/wiki/Viișoara\">Viișoara</a></span></span><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">),</span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> în Călărași aproape de malul Dunării, în nivele nisipoase-argiloase din <a href=\"https://ro.wikipedia.org/w/index.php?title=Munții_Mezeș&amp;action=edit&amp;redlink=1\">Munții Mezeș</a></span></span><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc.</span></span></span></u></span></span></span></p>\r\n<p lang=\"en-US\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span lang=\"ro-RO\">Cei mai cunoscuți trovanți rămân însă cei de la Costești. În urmă cu mai bine de 10 ani aici a fost înființată Rezervația Naturală Muzeul Trovanților, administrată de către Asociația Kogayon, o organizație nonguvernamentală specializată pe protecția mediului. </span></u></span></span>Rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia este situat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n sudul comunei, l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span lang=\"ro-RO\">ă</span> Drumul Na<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ional 67 R<span lang=\"ro-RO\">â</span>mnicu V<span lang=\"ro-RO\">â</span>lcea-T<span lang=\"ro-RO\">â</span>rgu Jiu. Are o suprafa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de<span lang=\"ro-RO\"> peste un</span> hectar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a fost constituit<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ca rezerva<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ie geologic<span lang=\"ro-RO\">ă</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Deci, atenție, M</span>uzeul e<span lang=\"ro-RO\">ste</span> arie protejat<span lang=\"ro-RO\">ă. </span>„Coste<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul e singurul loc din Europa unde a fost amenajat un<span lang=\"ro-RO\"> asemenea</span> parc pentru aceste forma<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni geologice. Trovan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii de aici sunt impresionan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i prin dimensiunea lor, de la doi-trei centimetri p<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> la aproximativ cinci metri, dar <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i prin forma lor”<span lang=\"ro-RO\"> - sublinia unul dintre reprezentanții Asociației Kogayon. De aceea muzeul a beneficiat și de finanțări europene pentru conservarea și cercetarea acestui spațiu natural fantastic.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"JUSTIFY\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Întrebarea care fascinează în continuare zecile de mii de vizitatori care trec anual pe aici rămâne aceeași. Cresc într-adevăr pietrele? Se mișcă ele cu adevărat? Răspunsul este de două ori da. Cresc prin depunerile care pot atinge 4-5 centimetri în circa 1200 de ani. Așa că, mai în glumă mai în serios, puteți observa acest proces și cu... ochiul liber. Și atunci când cresc firește, se... mișcă. Recomandarea noastră - nu ratați o asemenea experiență.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: medium;\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">MARIAN CONSTANTINESCU\r\nALEX BARBU</span></span></span></u></span></span>','TROVANȚII - Odiseea pietrelor vii!, REDESCOPERA ROMANIA nr.151','','inherit','closed','closed','','5334-revision-v1','','','2017-03-21 00:24:16','2017-03-20 22:24:16','',5334,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5334-revision-v1/',0,'revision','',0),(5358,1,'2017-03-21 00:25:40','2017-03-20 22:25:40','','Echipa Fijet Romania la Congres','','inherit','open','closed','','echipa-fijet-romania-la-congres','','','2017-03-21 00:25:40','2017-03-20 22:25:40','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Echipa-Fijet-Romania-la-Congres.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5359,1,'2017-03-21 00:25:41','2017-03-20 22:25:41','','Kremlin clopot 173','','inherit','open','closed','','kremlin-clopot-173','','','2017-03-21 00:25:41','2017-03-20 22:25:41','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Kremlin-clopot-173.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5360,1,'2017-03-21 00:25:42','2017-03-20 22:25:42','','Kremlin tun 160','','inherit','open','closed','','kremlin-tun-160','','','2017-03-21 00:25:42','2017-03-20 22:25:42','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Kremlin-tun-160.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5361,1,'2017-03-21 00:25:43','2017-03-20 22:25:43','','Kremlin7','','inherit','open','closed','','kremlin7','','','2017-03-21 00:25:43','2017-03-20 22:25:43','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Kremlin7.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5362,1,'2017-03-21 00:25:44','2017-03-20 22:25:44','','Puskin 019','','inherit','open','closed','','puskin-019','','','2017-03-21 00:25:44','2017-03-20 22:25:44','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Puskin-019.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5363,1,'2017-03-21 00:25:45','2017-03-20 22:25:45','','Rus 125','','inherit','open','closed','','rus-125','','','2017-03-21 00:25:45','2017-03-20 22:25:45','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Rus-125.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5364,1,'2017-03-21 00:25:45','2017-03-20 22:25:45','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce în 2015 a primit trofeul Gol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">den Apple anul acesta, între 22 ş</span>i 27 septembrie, Moscova a g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zduit cel de-al 58-lea Congres FIJET. În s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>lile de conferin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e a trei dintre cele mai selecte hoteluri ale metropolei Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a Jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tilor<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ş</span>i Scriitorilor de Turism <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi-a desemnat </span>prin vot noua conducere.\n\n</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">După 40 de ani </span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>Tunisianul Tijani Haddad a fost reales în func<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia de pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edinte</strong> al acestei importante organiza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii fondat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în 1954. Ea reune<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şte</span> circa 700 de membri din peste 30 de state ale lumii.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pentru România lucr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rile Congresului au avut o înc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aparte. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> mai bine de patru decenii un român intr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în struc tura de conducere a FIJET</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">International. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ş</span>tefan Baciu, Pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edintele Clubului Presei</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de Turism – FIJET România, a fost ales în Comitetul Executiv al FIJET, al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> turi de al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i 6 membri: Salah Attia (Egipt), Delal Atamdede (Turcia), Maria del Mar Garcia Aguilo (Spania), Plamen Starev (Bulgaria), Natalya Tarasenko (Rusia) <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Tina Cubrilo (Croa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia). Colegul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi partenerul nostru Şte</span>fan Baciu este jurnalistla Radio România Interna <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional (RRI). Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> partea oficial<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, conform tradi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei, jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tii de turism au fost</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">invita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> descopere o parte din atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cehov <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i patrimonii UNESCO!</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\">Oricine vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>eleag<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Rusia ar trebui s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aici</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> priveasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, în jos, spre Moscova”. Cehov scria</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceste cuvinte admirând panorama oferit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirii de pe</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dealurile Sparow, cel mai înalt punct al râului Moscova,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pe care se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> amplasat ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şul. Ş</span>i, da, doar ajungând</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la Moscova po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>elege profunzimea sufletului slav. O</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">metropol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> modern<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, cu circa 13 milioane de locuitori,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Moscova te arunc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în bra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţele unor zone</span> imense de la</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">primul pas: artere de circula<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie cu 4-6 benzi pe sens,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bulevarde interminabile, construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii care te reduc la sta -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tutul unei furnici, 118 parcuri <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i arii protejate pe zeci <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i sute</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de hectare, catedrale care î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i fur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirile cu aurul cupo -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lelor, o re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ea de metrou cu 194 de sta<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. 44 dintre ele</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt declarate monumente de patrimoniu. 450 de muzee,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">hoteluri cu mii de camere... Ş</span>i peste aceste vastit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ăţ</span>i,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cerul cu toanele sale de ploi <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vânturi sau un soare str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lucitor ca un t<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>i<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span> de sabie! Nu ai cum s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu realizezi c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceast<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> lume este a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ltceva. Ş</span>i mai ales localnicii care te</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajut<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> te sim<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i mai confortabil într-o asemenea metro-</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> prin simplitatea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ldura ar<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i sar în</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajutor cu informa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. Sau pur <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i simplu cu zâmbetul calm</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i percep dezorientarea pe chip în ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul ce te</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cite<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te de când ai ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it din aeroportul interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Documentar vorbind, ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul a fost men<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ionat în 1147 iar</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">în 1156 Yuri Dolgoruky a dispus construirea unei fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e </span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la confluen<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a râurilor Moscova cu Neglinnaia. A<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a a</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">început formarea statului centralizat rus la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul seco -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lului al XV-lea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Moscova devenind capitala sa. Ş</span>i de aici</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">curge timpul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i povestea lui. Fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a din lemn era</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Kremlinul. Din acest punct a început totul! Kremlinul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie, amplasate pe malul stâng al râului Moscova,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt embleme <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i inima istoric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a metropolei. Accesul pu -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">blicului a survenit de abia dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> 1955. Ca o curiozitate</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ansamblul arhitectonic a sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat de bombarda mentele</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">provocate Moscovei în cel de-al Doilea R<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zboi Mon -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dial de germani deoarece a fost camuflat printr-un truc</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">optic astfel încât s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> arate ca ni<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zi de periferie iar</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">giganticele stele ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii din vârfurile turnurilor au fost de -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">montate. Întreg ansamblul de monumente aflate între zi -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">durile fortifica<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iilor face parte din patrimoniul UNESCO.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arul avea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i tun <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i clopote</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Accesul se face printr-o poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> uria<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şă</span> – Borovitsky –,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">iar dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce treci de Palatul Patriarhal <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i alte cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">administrative te la<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>jit de pove<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tile „spuse” de Tunul</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arului, construit din bronz în 1586 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i aflat în Guiness</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Book, ale c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui ghiulele cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>reau 200 de kilograme,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tun ce nu a fost utilizat niciodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Sau „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Clopotul Ţ</span>arului”,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construit la cererea împ<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tesei Anna Ivanovna, ce</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 202 tone. Sunetul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vibra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lui nu au fost auzite vreodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ci a cr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat într-un incen -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">diu în 1737. În 1836 a fost pus pe un soclu devenind</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">un loc de pelerinaj... fotografic. Bucata desprins<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> din el</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 11,5 tone. Ambele exponate,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">splendid lucrate, sunt capodopere ale geniului artistic al</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">epocii. Ş</span>i nu po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu te înfiori când p<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>trunzi în Cate -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">drala în care se încoronau <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>arii, proiectat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de arhitectul</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">italian Aristotele Fiorovanti la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul secolului al XV-lea</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau când vezi mormântul lui Ivan cel Groaznic, aflat în</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Catedrala Sf. Arhanghel Mihail, patronul spiritual al</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">militarilor. Marele Turn al Clopotelor, cu în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>imea de 81</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de metri a fost timp de dou<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> sute de ani cea mai înalt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie din Moscova. A fost ridicat în anul 1600 de</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tre Boris Godunov iar în prezent ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te un</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">muzeu multimedia dedicat istoriei Kremlinului precum <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">o platform<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de „bella vista”.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Sub stejarul lui Iuri Gagarin</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu este prea aglomerat – nu v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> face<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i iluzii c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i prinde a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a ceva chiar dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> considera<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i noroco<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i –,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">încerca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vizita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i Muzeul Armelor (organizat prin 1806)</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau colec<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Tezaurului, ambele cuprinzând valori ines -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">timabile. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> un asemenea maraton, minim 3 ore v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">trebuie doar s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> familiariza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i cu obiectivele arhitec -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turale –, un repaos pe o banc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> e binevenit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Dar n-a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat. Când ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i ridica privirea ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i întâlni într-un col<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span> al</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dinii Kremlinului silueta m<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> a stejarului plantat în</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cinstea lui Iuri Gagarin, primul om care a zbu rat în spa -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iul cosmic. Din no<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">u istorie, din nou fotografii. Ş</span>i un nou</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">salt pe sub o alt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu turn prin care dai direct în</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie. Aici r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mâi captivat de „Catedrala de</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bezea”, cum o r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>sfa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> ru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i nu numai ei, silueta simbol</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a Catedralei Sf. Vasile (foto coperta). O bijuterie arhi -</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tec tural<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> con struit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> între 1555-1561 în perioada lui Ivan</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cel Groaznic. Dar nu a fost întotdeaua a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a de colorat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i cu forme atât de surprin z<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>toare. Zidurile de c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mid<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i caldarâmul din piatr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cubic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, o încadreaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sever. Ai în fa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> de fapt noua biseric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu o fun da<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">comun<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, Biserica Sf. Vasile fiind cel de-al zecelea l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ridicat în 1588. Întreg ansamblul este o închinare adus<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Maicii Domnului, simbolul Moscovei dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i al întregii Rusii.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lenin, Kilometrul 0</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Undeva pe stânga se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i celebrul, în alte vremuri,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">mausoleu al lui Lenin, ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i revenit în sfera de interes a</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turistului contemporan. Asta pentru c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> istoria se hr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ne<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cu istorie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i astfel î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i regenereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> interesul. Important,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aici se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> marcat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i „Kilometrul 0” al Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei Ruse,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la poarta dubl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Iverskiye prin care se ajunge la</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dina Alexandru, locul preferat pentru plimb<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ri al</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">moscovi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ilor. La picioarele lor se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> zece hectare de</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">verdea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span>, dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Mormântul Soldatului Necunoscut <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, vegheate de garda, a c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui schimburi</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">au devenit, cum altfel, atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie turistic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Istorie vie este</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>direa celui mai vechi centru comercial al Moscovei,</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ce ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te galeriile GUM construite la finele</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">secolului al XIX-lea. Despre luminile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului, muzee în aer liber, subte rane, cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri gigantice <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i hoteluri renumite, în edi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia viitoare.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></span>','MOSCOVA – Crăciunul vine în fiecare seara, MAPAMOND 3 nr.151','','inherit','closed','closed','','5332-autosave-v1','','','2017-03-21 00:25:45','2017-03-20 22:25:45','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5332-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5365,1,'2017-03-21 00:25:46','2017-03-20 22:25:46','','Rus 163','','inherit','open','closed','','rus-163','','','2017-03-21 00:25:46','2017-03-20 22:25:46','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Rus-163.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5366,1,'2017-03-21 00:25:47','2017-03-20 22:25:47','','Stejarul lui Gagarin','','inherit','open','closed','','stejarul-lui-gagarin','','','2017-03-21 00:25:47','2017-03-20 22:25:47','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Stejarul-lui-Gagarin.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5367,1,'2017-03-21 00:26:01','2017-03-20 22:26:01','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce în 2015 a primit trofeul Gol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">den Apple anul acesta, între 22 ş</span>i 27 septembrie, Moscova a g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zduit cel de-al 58-lea Congres FIJET. În s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>lile de conferin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e a trei dintre cele mai selecte hoteluri ale metropolei Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a Jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tilor<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ş</span>i Scriitorilor de Turism <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi-a desemnat </span>prin vot noua conducere.\r\n</span></span>\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5358,5359,5360,5361,5362,5363,5365,5366\"]\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">După 40 de ani </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>Tunisianul Tijani Haddad a fost reales în func<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia de pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edinte</strong> al acestei importante organiza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii fondat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în 1954. Ea reune<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şte</span> circa 700 de membri din peste 30 de state ale lumii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pentru România lucr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rile Congresului au avut o înc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aparte. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> mai bine de patru decenii un român intr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în struc tura de conducere a FIJET</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">International. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ş</span>tefan Baciu, Pre<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>edintele Clubului Presei</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de Turism – FIJET România, a fost ales în Comitetul Executiv al FIJET, al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> turi de al<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i 6 membri: Salah Attia (Egipt), Delal Atamdede (Turcia), Maria del Mar Garcia Aguilo (Spania), Plamen Starev (Bulgaria), Natalya Tarasenko (Rusia) <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Tina Cubrilo (Croa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia). Colegul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi partenerul nostru Şte</span>fan Baciu este jurnalistla Radio România Interna <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional (RRI). Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> partea oficial<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, conform tradi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei, jurnali<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tii de turism au fost</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">invita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> descopere o parte din atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cehov <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i patrimonii UNESCO!</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\">Oricine vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>eleag<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Rusia ar trebui s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> aici</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> priveasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, în jos, spre Moscova”. Cehov scria</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceste cuvinte admirând panorama oferit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirii de pe</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dealurile Sparow, cel mai înalt punct al râului Moscova,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pe care se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> amplasat ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şul. Ş</span>i, da, doar ajungând</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la Moscova po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>elege profunzimea sufletului slav. O</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">metropol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> modern<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, cu circa 13 milioane de locuitori,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Moscova te arunc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> în bra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţele unor zone</span> imense de la</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">primul pas: artere de circula<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie cu 4-6 benzi pe sens,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bulevarde interminabile, construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii care te reduc la sta -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tutul unei furnici, 118 parcuri <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i arii protejate pe zeci <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i sute</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de hectare, catedrale care î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i fur<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> privirile cu aurul cupo -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lelor, o re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ea de metrou cu 194 de sta<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. 44 dintre ele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt declarate monumente de patrimoniu. 450 de muzee,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">hoteluri cu mii de camere... Ş</span>i peste aceste vastit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ăţ</span>i,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cerul cu toanele sale de ploi <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vânturi sau un soare str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lucitor ca un t<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>i<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span> de sabie! Nu ai cum s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu realizezi c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aceast<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> lume este a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ltceva. Ş</span>i mai ales localnicii care te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajut<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> te sim<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i mai confortabil într-o asemenea metro-</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">pol<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> prin simplitatea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ldura ar<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i sar în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ajutor cu informa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ii. Sau pur <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i simplu cu zâmbetul calm</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">când î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i percep dezorientarea pe chip în ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul ce te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cite<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te de când ai ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it din aeroportul interna<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ional.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Documentar vorbind, ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ul a fost men<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ionat în 1147 iar</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">în 1156 Yuri Dolgoruky a dispus construirea unei fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>e </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la confluen<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a râurilor Moscova cu Neglinnaia. A<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">început formarea statului centralizat rus la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul seco -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lului al XV-lea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Moscova devenind capitala sa. Ş</span>i de aici</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">curge timpul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i povestea lui. Fort<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a din lemn era</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Kremlinul. Din acest punct a început totul! Kremlinul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie, amplasate pe malul stâng al râului Moscova,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sunt embleme <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i inima istoric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> a metropolei. Accesul pu -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">blicului a survenit de abia dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> 1955. Ca o curiozitate</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ansamblul arhitectonic a sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat de bombarda mentele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">provocate Moscovei în cel de-al Doilea R<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zboi Mon -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">dial de germani deoarece a fost camuflat printr-un truc</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">optic astfel încât s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> arate ca ni<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te str<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>zi de periferie iar</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">giganticele stele ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii din vârfurile turnurilor au fost de -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">montate. Întreg ansamblul de monumente aflate între zi -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">durile fortifica<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iilor face parte din patrimoniul UNESCO.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arul avea <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i tun <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i clopote</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Accesul se face printr-o poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> uria<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şă</span> – Borovitsky –,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">iar dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> ce treci de Palatul Patriarhal <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i alte cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">administrative te la<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>jit de pove<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>tile „spuse” de Tunul</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ţ</span>arului, construit din bronz în 1586 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i aflat în Guiness</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Book, ale c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui ghiulele cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>reau 200 de kilograme,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tun ce nu a fost utilizat niciodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Sau „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Clopotul Ţ</span>arului”,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construit la cererea împ<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tesei Anna Ivanovna, ce</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 202 tone. Sunetul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i vibra<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">lui nu au fost auzite vreodat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ci a cr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat într-un incen -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">diu în 1737. În 1836 a fost pus pe un soclu devenind</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">un loc de pelerinaj... fotografic. Bucata desprins<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> din el</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cânt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>re<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te nu mai pu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>in de 11,5 tone. Ambele exponate,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">splendid lucrate, sunt capodopere ale geniului artistic al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">epocii. Ş</span>i nu po<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu te înfiori când p<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>trunzi în Cate -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">drala în care se încoronau <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>arii, proiectat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de arhitectul</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">italian Aristotele Fiorovanti la sfâr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>itul secolului al XV-lea</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau când vezi mormântul lui Ivan cel Groaznic, aflat în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Catedrala Sf. Arhanghel Mihail, patronul spiritual al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">militarilor. Marele Turn al Clopotelor, cu în<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>imea de 81</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">de metri a fost timp de dou<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> sute de ani cea mai înalt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">construc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie din Moscova. A fost ridicat în anul 1600 de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>tre Boris Godunov iar în prezent ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te un</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">muzeu multimedia dedicat istoriei Kremlinului precum <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">o platform<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> de „bella vista”.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Sub stejarul lui Iuri Gagarin</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> nu este prea aglomerat – nu v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> face<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i iluzii c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i prinde a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a ceva chiar dac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> considera<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i noroco<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i –,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">încerca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> vizita<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i Muzeul Armelor (organizat prin 1806)</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sau colec<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia Tezaurului, ambele cuprinzând valori ines -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">timabile. Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> un asemenea maraton, minim 3 ore v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">trebuie doar s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> v<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> familiariza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i cu obiectivele arhitec -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turale –, un repaos pe o banc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> e binevenit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Dar n-a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>pat. Când ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i ridica privirea ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>i întâlni într-un col<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span> al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dinii Kremlinului silueta m<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> a stejarului plantat în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cinstea lui Iuri Gagarin, primul om care a zbu rat în spa -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iul cosmic. Din no<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">u istorie, din nou fotografii. Ş</span>i un nou</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">salt pe sub o alt<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> poart<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu turn prin care dai direct în</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Pia<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>a Ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie. Aici r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mâi captivat de „Catedrala de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">bezea”, cum o r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>sfa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> ru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ii <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i nu numai ei, silueta simbol</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a Catedralei Sf. Vasile (foto coperta). O bijuterie arhi -</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tec tural<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> con struit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> între 1555-1561 în perioada lui Ivan</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cel Groaznic. Dar nu a fost întotdeaua a<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>a de colorat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i cu forme atât de surprin z<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>toare. Zidurile de c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>r<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>mid<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ro<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i caldarâmul din piatr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cubic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, o încadreaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">sever. Ai în fa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span> de fapt noua biseric<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> cu o fun da<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">comun<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, Biserica Sf. Vasile fiind cel de-al zecelea l<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ridicat în 1588. Întreg ansamblul este o închinare adus<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Maicii Domnului, simbolul Moscovei dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i al întregii Rusii.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Lenin, Kilometrul 0</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Undeva pe stânga se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i celebrul, în alte vremuri,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">mausoleu al lui Lenin, ie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>it <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i revenit în sfera de interes a</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">turistului contemporan. Asta pentru c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> istoria se hr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ne<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cu istorie <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i astfel î<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i regenereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> interesul. Important,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">aici se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> marcat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i „Kilometrul 0” al Federa<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>iei Ruse,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">la poarta dubl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> Iverskiye prin care se ajunge la</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Gr<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>dina Alexandru, locul preferat pentru plimb<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ri al</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">moscovi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ilor. La picioarele lor se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span> zece hectare de</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">verdea<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţă</span>, dar <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i Mormântul Soldatului Necunoscut <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Flac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>ra Ve<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>nic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>, vegheate de garda, a c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>rui schimburi</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">au devenit, cum altfel, atrac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ie turistic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>. Istorie vie este</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>direa celui mai vechi centru comercial al Moscovei,</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ce ad<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>poste<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>te galeriile GUM construite la finele</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">secolului al XIX-lea. Despre luminile ora<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>ului, muzee în aer liber, subte rane, cl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă</span>diri gigantice <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ş</span>i hoteluri renumite, în edi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ţ</span>ia viitoare.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></span>','MOSCOVA – Crăciunul vine în fiecare seara, MAPAMOND 3 nr.151','','inherit','closed','closed','','5332-revision-v1','','','2017-03-21 00:26:01','2017-03-20 22:26:01','',5332,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5332-revision-v1/',0,'revision','',0),(5368,1,'2017-03-21 00:30:15','2017-03-20 22:30:15','','Castelul Stancii Rosii - curtea interioara','','inherit','open','closed','','castelul-stancii-rosii-curtea-interioara','','','2017-03-21 00:30:15','2017-03-20 22:30:15','',5328,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Castelul-Stancii-Rosii-curtea-interioara.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5369,1,'2017-03-21 00:30:16','2017-03-20 22:30:16','','Cladirea radioteleviziunii slovace','','inherit','open','closed','','cladirea-radioteleviziunii-slovace','','','2017-03-21 00:30:16','2017-03-20 22:30:16','',5328,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cladirea-radioteleviziunii-slovace.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5370,1,'2017-03-21 00:30:17','2017-03-20 22:30:17','','Danubiana - Muzeul de arta contemporana','','inherit','open','closed','','danubiana-muzeul-de-arta-contemporana','','','2017-03-21 00:30:17','2017-03-20 22:30:17','',5328,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Danubiana-Muzeul-de-arta-contemporana.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5371,1,'2017-03-21 00:30:18','2017-03-20 22:30:18','','Monumentul gastei 02 - Slovensky Grob','','inherit','open','closed','','monumentul-gastei-02-slovensky-grob','','','2017-03-21 00:30:18','2017-03-20 22:30:18','',5328,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Monumentul-gastei-02-Slovensky-Grob.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5373,1,'2017-03-21 00:32:24','2017-03-20 22:32:24','','Orleans rum 327','','inherit','open','closed','','orleans-rum-327','','','2017-03-21 00:32:24','2017-03-20 22:32:24','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5374,1,'2017-03-21 00:32:40','2017-03-20 22:32:40','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cum a ajuns o a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare anonim<span lang=\"ro-RO\">ă Capitala mondială a broaștelor? Nu numai dragostea ci și istoria gastronomiei trece prin stomac. Unde bate ”inima cajun &amp; creole a Louisianei”? Ce gust are friptura de aligator!</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Vreți să aflați mai mult? Nu ezitați să ne însoțiți într-o nouă aventură americană. De data aceasta în Louisiana.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5373\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5373\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg\" alt=\"Orleans rum 327\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Frog City - o chestiune de marketing</span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Broaște pe toți pereții caselor. Când ai pătruns în inima sudului Louisianei și o iei înspre Lafayette n-ai cum să nu te oprești în ineditul Rayne - alias Frog City. Circa 8000 de locuitori sunt risipiți pe o suprafață de cam 10 kilometri pătrați. Un orășel, ce seamănă cu un studiou cinematografic hollyvoodian, ce are toți pereții clădirilor din zona centrală pictați cu... broaște. Cum s-a ajuns aici! Pe la 1860 localitatea avea cam 600 de locuitori care trăiau în vecinătatea unei zone foarte umede (denumită de am</span>e<span lang=\"ro-RO\">ricani bayou) foarte bogată în... broaște. Cine a făcut-o celebră? Trei întreprinzători de origine franceză, chef Donac Pucheu și mai apoi frații Weil pe la 1880, încep comerțul extrem de inedit și profitabil cu celebre delicatese ”picioare de broască”. Odată servite în faimosul restaurant new-yorkez Sardi</span>’s <span lang=\"ro-RO\">ele </span>transform<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n ceea ce se nume<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te azi Frog City<span lang=\"ro-RO\">, denumit ulterior Capitala Mondială a Broaștelor. Ăsta da marketing turistic de destinație!Dar până acolo a fost nevoie de oameni destupați la minte. Producția și livrările au început să duduie. Localnicii au răspuns cu entuziasm acestei nesperate celebrități. Ei au apelat la un artist în vogă Robert Dafford, căruia i-au comandat să decoreze strada principală cu picturi cu batracieni executate manual.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Anul 1946 consolidează reputația localității căci la inițiativa Lyons Club are loc primul Derby al broaștelor la care se atribuie titluri ca ”Frogambasador” sau ”Monsieur Jacques”. Festival a atins în prezent 44 de ediții. Este o plăcere, străbătând orașul, să te întâmpine peste tot statuete sau picturi cu broscuțe, marcaje, semne de circulație, suveniruri... A, da, și sediul ziarului local ”Rayne Tribune” al cărui prim număr ce datează din 1894, își datorează faima broscuțelor și mai ales jurnalistei Myrta Fair Craig care l</span>-<span lang=\"ro-RO\">a condus până în 1994</span>.</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Cracklin, în varianta Marie Ducote</span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\">…<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și acum ”Allons Manger” căci scopul nostru este de a cunoaște bucătăria ”Cajun” și mai ales să aflăm gustul acestor preparate care onorează orașul Lafayette cu titlul de paradis gastronomic. Așa încât ne lăsăm conduși de Marie Ducote, un ghid de excepție (profesor de istorie) care ne oferă un regal de informații atât gastro cât și istorice. Poveștile ei despre acadieni populație (de origine franceză), stabilită în regiunea denumită azi Acadiana, cu aproximativ 200 de ani în urmă, sunt pline de gust și savoare căci sunt practice: vreți să știți ce este ”cracklin”? Ne oprim la ”Famous Food”, un local de familie unde patronul ne servește la micul dejun ”cracklin” adică jumări crocante de porc. Tot el ne delectează cu câteva melodii interpretate la acordeon în stil... zydeco. Și ne mai servește și ”Boudin” adică mai pe limba noastră... caltaboș fiert sau prăjit. Aceasta este considerată mâncarea favorită a Sudului. Pentru a înțelege în profunzime ce înseamnă ”Laissez les bon temps rouler” suntem ghidați spre alte trei locații din cele peste 25 recomandate în acest ”Cajun Food Tours”. Primul stop în facem la ”Early</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> food store”, un magazin unde poți servi zilnic, la prânz, în afară de preparate cracklin și boudin un burger special de pui și celebra lor plăcintă cu piersici. Ai timp să tragi cu ochiul spre vitrinele frigorifice ticsite cu semipreparate pentru acasă: pui umplut cajun, porc cajun &amp; cârnați, jumări etc. Noi ne-am făcut plăcerea de a lua o cutie din condimentul minune al casei. Și ne-am convins de gustul său iute-smoked special. După atâta carne merge o cafea, așa că ne oprin la un local deschis special pentru noi în sfânta zi de duminică. La ”Papa T” unde avem parte de o demonstrație profesională a proprietarului care alături de cafea ne tratează cu ”bread puding” marca ”Papa T” foarte apreciată în zonă. Într-atât încât pentru zilele săptămânii, datorită supraaglomerării cererii e necesar să-ți faci anterior, programare. Deci, avantaj noi! Următorul respiro al turului îl facem la ”Carpe Diem” tot în Lafayette, unde testăm o înghețată ”home-maid”. De aici pornim spre Centrul de informare turistică al orașului de unde pornesc toate excursiile urbane ori în natură. Aici ne distrăm cu aromele emanate dintr-un dulap de bucătărie, unde fiecare sertar ori ușă deschisă degajă arome de condimente folosite la preparatele boudin și cracklin. Nu întâmplător Lafayette, ”inima cajun &amp; creole a Louisianei” a primit numai în ultimii șase ani mai multe distincții pentru gastronomie. ”Best Food City 2011” (din partea USA Today), ”Diamonds in the Rough 2015” (Conde Nast Traveller), ”STS Top 20 Events 2016” (Scott Boudin and Gulf Brew) etc. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">La Randol adie briza Golfului Mexic</span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Experiențele acumulate ne-au pregătit pentru după-amiază cînd am vizitat unul dintre celebrele localuri din Louisiana. 40 de ani de tradiție, nimic fastuos la intrare dar memorabil din punct de vedere gastronomic în interior. ”Randol</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Restaurant &amp; Cajun Dance Hall” este renumit pentru preparatele din fructe de mare, aduse zilnic din Golful Mexic. Frank Randol se mândrește cu echipa sa care a servit de-a lungul anilor vedete, oameni simpli, alături de președinți americani în exercițiu sau foști. Nu vă vom reproduce meniul dar merită să vă recomandăm dacă ajugeți pe urmele noastre: aligator prăjit, crab prăjit (și în toate formele), chiftele de crab albastru, scoici, creveți crocanți, produse din pui și porc etc. Lista vinurilor te trimite spre dealurile însorite din Franța, Argentina, Australia, Noua Zeelandă și, evident, California. De sutele de sortimentele de bere, nu mai vorbim. Dar merită să vorbim despre, surpriză, dimensiunile uriașe ale porțiilor servite. Așa e în America, totul e mare! Atmosferă ca în filmele alea bune, e susținută de o formație care cântă live, întotdeaua live, muzică zydeco, cajun, country. Cum puțină mișcare nu strică ringul de dans este în permanență plin. Imaginați-vă ceva simplu, atmosfera anilor </span>‘<span lang=\"ro-RO\">60 de la noi, bal la căminul cultural cu Semnal M. De aici vine tot farmecul. Mâncare de top servită în farfurii cu dimensiunile platourilor, pe fețe de masă în carouri roșii, cadru relaxat, oameni amabili etc. Apoi nu veți scăpa ocazia în momentul plecării să faceți la ieșire o fotografie călare pe un aligator din lemn. Firește... o operă de artă.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Despre cină v-am spus câte ceva. Dar ce-ați spune despre un mic dejun, servit a doua zi dimineață la ”Pat</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> of Henderson”? Un local cochet care de 50 de ani oferă clienților crab au gratin, creveți umpluți, scoici înăbușite sau coapte, salate și cam tot ce vă doriți. Și evident condimentele și sosurile casei, sunt preparate într-o fabrică proprietate a familiei.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bayou Rum - tradiția s-a reînodat</span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și pentru că toate acestea trebuie stropite ne oprim la cea mai mare distilerie privată de rom</span> din America. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Romul este b<span lang=\"ro-RO\">ă</span>utura care d<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoare produsului agricol<span lang=\"ro-RO\">”</span> spun l<span lang=\"ro-RO\">ocalnicii. Noi adăugăm că ne-a ajutat de minune să digerăm mai ușor mesele consumate. ”Bayou Rum” ne întâmpină cu o atnosferă modernă. Este o afacere nouă fondată în urmă cu 5 ani. Cu ajutorul ei a fost reînviată tradiția producerii romului din trestie de zahăr, resursă abundentă în zonă, ce datează din secolul al XVIII. Documentele atestă existența unor distilerii pe la 1751, cu o întrerupere în perioada războiului din 1861-1865 și apoi din 1919, când din cauza prohibiției producția de rom a fost sistată. O degustare a mărcilor fabricii precum și turul distileriei ne-au oferit prilejul de a remarca existența unei picturi murale cu peisaje din mlaștinile Louisianei, care se îmbina perfect cu tancurile și butoaiele unde se prelucrează și păstrează romul. Sortimentele oferite de gazde la testat s-au armonizat perfect cu o gustare tradițională: Darrell</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Poboy, celebrele sandvișuri în franzele, umplute cu... de toate. De la carne până la salăți. Ceea ce vă recomandă și dumneavoastră. După un asemenea tur gastronomic avem o recomandare. Singurul antidot este... fuga în natură. Pe curând.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Broaște verzi pe pereți și ”Allons manger” la un pahar cu rom, MAPAMOND 1 nr.151','','inherit','closed','closed','','5326-autosave-v1','','','2017-03-21 00:32:40','2017-03-20 22:32:40','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5326-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5375,1,'2017-03-21 00:32:53','2017-03-20 22:32:53','','Marie Ducote food483','','inherit','open','closed','','marie-ducote-food483','','','2017-03-21 00:32:53','2017-03-20 22:32:53','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Marie-Ducote-food483.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5376,1,'2017-03-21 00:32:54','2017-03-20 22:32:54','','Orleans Food 4','','inherit','open','closed','','orleans-food-4','','','2017-03-21 00:32:54','2017-03-20 22:32:54','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-Food-4.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5377,1,'2017-03-21 00:32:54','2017-03-20 22:32:54','','Orleans Food 486','','inherit','open','closed','','orleans-food-486','','','2017-03-21 00:32:54','2017-03-20 22:32:54','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-Food-486.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5378,1,'2017-03-21 00:32:55','2017-03-20 22:32:55','','Orleans food471','','inherit','open','closed','','orleans-food471','','','2017-03-21 00:32:55','2017-03-20 22:32:55','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-food471.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5379,1,'2017-03-21 00:32:56','2017-03-20 22:32:56','','Orleans Frog City 1','','inherit','open','closed','','orleans-frog-city-1','','','2017-03-21 00:32:56','2017-03-20 22:32:56','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-Frog-City-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5380,1,'2017-03-21 00:32:57','2017-03-20 22:32:57','','Orleans Frog city 2','','inherit','open','closed','','orleans-frog-city-2','','','2017-03-21 00:32:57','2017-03-20 22:32:57','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-Frog-city-2.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5381,1,'2017-03-21 00:32:58','2017-03-20 22:32:58','','Orleans Frog City 3','','inherit','open','closed','','orleans-frog-city-3','','','2017-03-21 00:32:58','2017-03-20 22:32:58','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-Frog-City-3.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5382,1,'2017-03-21 00:32:59','2017-03-20 22:32:59','','Orleans rum 315','','inherit','open','closed','','orleans-rum-315','','','2017-03-21 00:32:59','2017-03-20 22:32:59','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-315.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5383,1,'2017-03-21 00:33:10','2017-03-20 22:33:10','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Cum a ajuns o a<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ezare anonim<span lang=\"ro-RO\">ă Capitala mondială a broaștelor? Nu numai dragostea ci și istoria gastronomiei trece prin stomac. Unde bate ”inima cajun &amp; creole a Louisianei”? Ce gust are friptura de aligator!</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Vreți să aflați mai mult? Nu ezitați să ne însoțiți într-o nouă aventură americană. De data aceasta în Louisiana.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5373\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5373\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Orleans-rum-327.jpg\" alt=\"Orleans rum 327\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Frog City - o chestiune de marketing</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Broaște pe toți pereții caselor. Când ai pătruns în inima sudului Louisianei și o iei înspre Lafayette n-ai cum să nu te oprești în ineditul Rayne - alias Frog City. Circa 8000 de locuitori sunt risipiți pe o suprafață de cam 10 kilometri pătrați. Un orășel, ce seamănă cu un studiou cinematografic hollyvoodian, ce are toți pereții clădirilor din zona centrală pictați cu... broaște. Cum s-a ajuns aici! Pe la 1860 localitatea avea cam 600 de locuitori care trăiau în vecinătatea unei zone foarte umede (denumită de am</span>e<span lang=\"ro-RO\">ricani bayou) foarte bogată în... broaște. Cine a făcut-o celebră? Trei întreprinzători de origine franceză, chef Donac Pucheu și mai apoi frații Weil pe la 1880, încep comerțul extrem de inedit și profitabil cu celebre delicatese ”picioare de broască”. Odată servite în faimosul restaurant new-yorkez Sardi</span>’s <span lang=\"ro-RO\">ele </span>transform<span lang=\"ro-RO\">ă</span> ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ul <span lang=\"ro-RO\">î</span>n ceea ce se nume<span lang=\"ro-RO\">ș</span>te azi Frog City<span lang=\"ro-RO\">, denumit ulterior Capitala Mondială a Broaștelor. Ăsta da marketing turistic de destinație!Dar până acolo a fost nevoie de oameni destupați la minte. Producția și livrările au început să duduie. Localnicii au răspuns cu entuziasm acestei nesperate celebrități. Ei au apelat la un artist în vogă Robert Dafford, căruia i-au comandat să decoreze strada principală cu picturi cu batracieni executate manual.</span></span></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5375,5376,5377,5378,5379,5380,5381,5382\"]\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Anul 1946 consolidează reputația localității căci la inițiativa Lyons Club are loc primul Derby al broaștelor la care se atribuie titluri ca ”Frogambasador” sau ”Monsieur Jacques”. Festival a atins în prezent 44 de ediții. Este o plăcere, străbătând orașul, să te întâmpine peste tot statuete sau picturi cu broscuțe, marcaje, semne de circulație, suveniruri... A, da, și sediul ziarului local ”Rayne Tribune” al cărui prim număr ce datează din 1894, își datorează faima broscuțelor și mai ales jurnalistei Myrta Fair Craig care l</span>-<span lang=\"ro-RO\">a condus până în 1994</span>.</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Cracklin, în varianta Marie Ducote</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\">…<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și acum ”Allons Manger” căci scopul nostru este de a cunoaște bucătăria ”Cajun” și mai ales să aflăm gustul acestor preparate care onorează orașul Lafayette cu titlul de paradis gastronomic. Așa încât ne lăsăm conduși de Marie Ducote, un ghid de excepție (profesor de istorie) care ne oferă un regal de informații atât gastro cât și istorice. Poveștile ei despre acadieni populație (de origine franceză), stabilită în regiunea denumită azi Acadiana, cu aproximativ 200 de ani în urmă, sunt pline de gust și savoare căci sunt practice: vreți să știți ce este ”cracklin”? Ne oprim la ”Famous Food”, un local de familie unde patronul ne servește la micul dejun ”cracklin” adică jumări crocante de porc. Tot el ne delectează cu câteva melodii interpretate la acordeon în stil... zydeco. Și ne mai servește și ”Boudin” adică mai pe limba noastră... caltaboș fiert sau prăjit. Aceasta este considerată mâncarea favorită a Sudului. Pentru a înțelege în profunzime ce înseamnă ”Laissez les bon temps rouler” suntem ghidați spre alte trei locații din cele peste 25 recomandate în acest ”Cajun Food Tours”. Primul stop în facem la ”Early</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> food store”, un magazin unde poți servi zilnic, la prânz, în afară de preparate cracklin și boudin un burger special de pui și celebra lor plăcintă cu piersici. Ai timp să tragi cu ochiul spre vitrinele frigorifice ticsite cu semipreparate pentru acasă: pui umplut cajun, porc cajun &amp; cârnați, jumări etc. Noi ne-am făcut plăcerea de a lua o cutie din condimentul minune al casei. Și ne-am convins de gustul său iute-smoked special. După atâta carne merge o cafea, așa că ne oprin la un local deschis special pentru noi în sfânta zi de duminică. La ”Papa T” unde avem parte de o demonstrație profesională a proprietarului care alături de cafea ne tratează cu ”bread puding” marca ”Papa T” foarte apreciată în zonă. Într-atât încât pentru zilele săptămânii, datorită supraaglomerării cererii e necesar să-ți faci anterior, programare. Deci, avantaj noi! Următorul respiro al turului îl facem la ”Carpe Diem” tot în Lafayette, unde testăm o înghețată ”home-maid”. De aici pornim spre Centrul de informare turistică al orașului de unde pornesc toate excursiile urbane ori în natură. Aici ne distrăm cu aromele emanate dintr-un dulap de bucătărie, unde fiecare sertar ori ușă deschisă degajă arome de condimente folosite la preparatele boudin și cracklin. Nu întâmplător Lafayette, ”inima cajun &amp; creole a Louisianei” a primit numai în ultimii șase ani mai multe distincții pentru gastronomie. ”Best Food City 2011” (din partea USA Today), ”Diamonds in the Rough 2015” (Conde Nast Traveller), ”STS Top 20 Events 2016” (Scott Boudin and Gulf Brew) etc. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">La Randol adie briza Golfului Mexic</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Experiențele acumulate ne-au pregătit pentru după-amiază cînd am vizitat unul dintre celebrele localuri din Louisiana. 40 de ani de tradiție, nimic fastuos la intrare dar memorabil din punct de vedere gastronomic în interior. ”Randol</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Restaurant &amp; Cajun Dance Hall” este renumit pentru preparatele din fructe de mare, aduse zilnic din Golful Mexic. Frank Randol se mândrește cu echipa sa care a servit de-a lungul anilor vedete, oameni simpli, alături de președinți americani în exercițiu sau foști. Nu vă vom reproduce meniul dar merită să vă recomandăm dacă ajugeți pe urmele noastre: aligator prăjit, crab prăjit (și în toate formele), chiftele de crab albastru, scoici, creveți crocanți, produse din pui și porc etc. Lista vinurilor te trimite spre dealurile însorite din Franța, Argentina, Australia, Noua Zeelandă și, evident, California. De sutele de sortimentele de bere, nu mai vorbim. Dar merită să vorbim despre, surpriză, dimensiunile uriașe ale porțiilor servite. Așa e în America, totul e mare! Atmosferă ca în filmele alea bune, e susținută de o formație care cântă live, întotdeaua live, muzică zydeco, cajun, country. Cum puțină mișcare nu strică ringul de dans este în permanență plin. Imaginați-vă ceva simplu, atmosfera anilor </span>‘<span lang=\"ro-RO\">60 de la noi, bal la căminul cultural cu Semnal M. De aici vine tot farmecul. Mâncare de top servită în farfurii cu dimensiunile platourilor, pe fețe de masă în carouri roșii, cadru relaxat, oameni amabili etc. Apoi nu veți scăpa ocazia în momentul plecării să faceți la ieșire o fotografie călare pe un aligator din lemn. Firește... o operă de artă.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Despre cină v-am spus câte ceva. Dar ce-ați spune despre un mic dejun, servit a doua zi dimineață la ”Pat</span>’s<span lang=\"ro-RO\"> of Henderson”? Un local cochet care de 50 de ani oferă clienților crab au gratin, creveți umpluți, scoici înăbușite sau coapte, salate și cam tot ce vă doriți. Și evident condimentele și sosurile casei, sunt preparate într-o fabrică proprietate a familiei.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">Bayou Rum - tradiția s-a reînodat</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Și pentru că toate acestea trebuie stropite ne oprim la cea mai mare distilerie privată de rom</span> din America. <span lang=\"ro-RO\">”</span>Romul este b<span lang=\"ro-RO\">ă</span>utura care d<span lang=\"ro-RO\">ă</span> valoare produsului agricol<span lang=\"ro-RO\">”</span> spun l<span lang=\"ro-RO\">ocalnicii. Noi adăugăm că ne-a ajutat de minune să digerăm mai ușor mesele consumate. ”Bayou Rum” ne întâmpină cu o atnosferă modernă. Este o afacere nouă fondată în urmă cu 5 ani. Cu ajutorul ei a fost reînviată tradiția producerii romului din trestie de zahăr, resursă abundentă în zonă, ce datează din secolul al XVIII. Documentele atestă existența unor distilerii pe la 1751, cu o întrerupere în perioada războiului din 1861-1865 și apoi din 1919, când din cauza prohibiției producția de rom a fost sistată. O degustare a mărcilor fabricii precum și turul distileriei ne-au oferit prilejul de a remarca existența unei picturi murale cu peisaje din mlaștinile Louisianei, care se îmbina perfect cu tancurile și butoaiele unde se prelucrează și păstrează romul. Sortimentele oferite de gazde la testat s-au armonizat perfect cu o gustare tradițională: Darrell</span>’<span lang=\"ro-RO\">s Poboy, celebrele sandvișuri în franzele, umplute cu... de toate. De la carne până la salăți. Ceea ce vă recomandă și dumneavoastră. După un asemenea tur gastronomic avem o recomandare. Singurul antidot este... fuga în natură. Pe curând.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU</span></strong></p>','Broaște verzi pe pereți și ”Allons manger” la un pahar cu rom, MAPAMOND 1 nr.151','','inherit','closed','closed','','5326-revision-v1','','','2017-03-21 00:33:10','2017-03-20 22:33:10','',5326,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5326-revision-v1/',0,'revision','',0),(5384,1,'2017-03-21 00:34:26','2017-03-20 22:34:26','','Hotel Potaisa turda 5','','inherit','open','closed','','hotel-potaisa-turda-5','','','2017-03-21 00:34:26','2017-03-20 22:34:26','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5385,1,'2017-03-21 00:34:46','2017-03-20 22:34:46','','Hotel 2','','inherit','open','closed','','hotel-2-2','','','2017-03-21 00:34:46','2017-03-20 22:34:46','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-2.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5386,1,'2017-03-21 00:34:47','2017-03-20 22:34:47','','Hotel Plaza 3','','inherit','open','closed','','hotel-plaza-3','','','2017-03-21 00:34:47','2017-03-20 22:34:47','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Plaza-3.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5387,1,'2017-03-21 00:34:48','2017-03-20 22:34:48','','Hotel Plaza 4','','inherit','open','closed','','hotel-plaza-4','','','2017-03-21 00:34:48','2017-03-20 22:34:48','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Plaza-4.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5388,1,'2017-03-21 00:35:04','2017-03-20 22:35:04','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Vom ajunge să-i luăm pe străini să doarmă la noi acasă? Așa se va naște... cazarea socială! Unii investitori își cresc patrimoniul hotelier, alții se gândesc la exituri și vânzări. Cumpărătorii așteaptă la ”copca tranzacțiilor” prețuri mai prietenești ori... disperate. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TENDINTE: E nevoie de mai multe hoteluri\n</span></span></strong></p>\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5385,5386,5387,5384\"]\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Chiar dacă anul trecut gradul de ocupare al spațiilor de cazare din țara noastră a fost de numai 28,7% iar durata sejururilor străinilor în România a scăzut în medie sub 2 zile, reprezentanții hotelierilor români sunt de părere că acest segment duce lipsă de</span> investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii<span lang=\"ro-RO\"> iar străinii nu vor mai avea loc în hoteluri. O proiecție optimistă. Dar e de realistă? </span>Num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul <span lang=\"ro-RO\">celor sosiți</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n România s-a majorat cu circa <span lang=\"ro-RO\">16-</span>17% anul trecut, iar pentru acest an este estimat un plus de 20%<span lang=\"ro-RO\"> (adică încă 450.000 de turiști străini în țară, cu circa 900.000 de înnoptări)</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n paralel, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, nu a crescut <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul de camere<span lang=\"ro-RO\">. Astfel că,</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n câ<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iva ani<span lang=\"ro-RO\"> ,e posibil ca</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii <span lang=\"ro-RO\">să nu mai găsească locuri disponibile în</span> hotelurile din <span lang=\"ro-RO\">Capitală ș</span>i din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile din <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioadele de vârf, cred hotelierii. Conform datelor ANT, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada 2014-2016, au fost inaugurate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti doar 389 de camere cu 771 de locuri.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> ”<span style=\"font-size: large;\">90% dintre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ini dorm <span lang=\"ro-RO\">î</span>n hoteluri, <span lang=\"ro-RO\">subliniază </span>C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Ile, <span lang=\"ro-RO\">liderul</span> Federa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Industriei Hoteliere din România<span lang=\"ro-RO\"> (</span>FIHR<span lang=\"ro-RO\">)</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Î</span>n toat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ara exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 71.251 de camere clasificate la 3, 4 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 5 stele. Ce se <span lang=\"ro-RO\">va întîmpla </span>dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> situa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia ne avantajeaz<span lang=\"ro-RO\">ă? Iar anul </span>viitor vom avea cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 15% pentru turismul românesc<span lang=\"ro-RO\">?</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>nseamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nca 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i asta doar pentru 2017<span lang=\"ro-RO\">. </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are circa 13.000 de camere viabile, <span lang=\"ro-RO\">c</span>u un grad mediu de ocupare de peste 65% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2015, fa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 63% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2014. Cum 2016 mai aduce un plus de circa 3% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, <span lang=\"ro-RO\">orașul</span> se apropie de un grad mediu de ocupare de 68% pe an. <span lang=\"ro-RO\">Cum a</span>par <span lang=\"ro-RO\">puține </span>camere noi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>,<span lang=\"ro-RO\"> e tendința ultimilor </span>ani, Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul mai poate aduce maximum 200.000 <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri. <span lang=\"ro-RO\">Vom avea unde să îi cazăm în 2017 pe cei care vor consuma</span> 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri prev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zute<span lang=\"ro-RO\">?</span> Nu <span lang=\"ro-RO\">avansăm calcule</span> pentru 2018 sau 2019, chiar 2020, când va avea loc Campionatul European de Fotbal <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sau 2021, când Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara va fi <span lang=\"ro-RO\">C</span>apital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cultural<span lang=\"ro-RO\">ă europeană</span>. Risc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\"> să</span> ne sufoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">, să ne supraîncălzim cu o</span> cerere suplimentar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe care nu <span lang=\"ro-RO\">o vom putea gestiona </span>eficient”<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚII: Banul s-a zidit la Turda și București\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5384\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5384\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" alt=\"Hotel Potaisa turda 5\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un proiect anunțat cu mai bine de 4 ani în urmă a fost finalizat de </span>Salina Turda<span lang=\"ro-RO\">. În urma unei investiții de circa 1 milion de lei, fonduri provenite dintr-un credit dar și din surse propri</span>i<span lang=\"ro-RO\"> ale salinei, a fost modernizat și inaugurat hotelul Potaissa. Conform directorului Salinei Turda, </span>Simona Baciu <span lang=\"ro-RO\">”</span>hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span>, ce ofer<span lang=\"ro-RO\">ă 24 de camere și apartamente, </span>beneficiaza <span lang=\"ro-RO\">acum </span>de un centru SPA <span lang=\"ro-RO\">în cadrul căruia va funcționa și o bază medicală. În total investiția se va ridica până la sfârșitul anului la circa 4 milioane de lei.” </span>Anul trecut, Salina Turda a fost vizitat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de aproape 550.000 de turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, cel mai mare num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistrat de la reabilitarea sa, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2010. Circa 30% dintre <span lang=\"ro-RO\">aceștia sunt străini și au venit din </span>Ungaria, Israel, Anglia, SUA, Spania, China, Japonia, Polonia, Germania, Mexic.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea, la București </span>Compania Ana Hotels, controlat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">familia </span>Copos, <span lang=\"ro-RO\">a anunțat demararea unor investiții în valoare de circa 20 milioane de euro ce vor avea ca obiect </span>hotelul Athenee Palace<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Hilton.<span lang=\"ro-RO\"> Acestea se vor desfășura pe mai multe etape și includ </span> renovarea complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a camerelor<span lang=\"ro-RO\"> (ce va dura până în 2020), construirea unui </span>corp nou de hotel cu aproximativ 70 de camere precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a unei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e de 900 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați. I</span>nvesti<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionarul majoritar din fondurile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dividendele rezultate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii Ana IMEP <span lang=\"ro-RO\">din Pitești </span>c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre grupul nipon Nidec. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TRANZACȚII: Unde sunt cumpărătorii ?</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Încă două hoteluri din stațiunea Poiana Brașov - </span></span><span style=\"font-size: large;\">Rina Vista <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Rina Tirol <span lang=\"ro-RO\">-, </span>clasificate la 3 stele, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de o firm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari israelieni intrat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n faliment, au fost scoase <span lang=\"ro-RO\">inițial </span>la v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzare pentru suma de 3,1<span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span>2,1 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro. </span>Deoarece nu s-a g<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un <span lang=\"ro-RO\">cumpărător</span>, pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de vânzare a fost redus la 2,4 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro pentru </span>Rina Vista, <span lang=\"ro-RO\">dar p</span>entru Rina Tirol<span lang=\"ro-RO\"> el a fost</span> ridicat la 2,5 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2008, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd a achizitionat cele dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hoteluri, compania anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> va investi 8 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro î</span>n modernizarea acestora. <span lang=\"ro-RO\">După apariția crizei</span> compania <span lang=\"ro-RO\">s-a confruntat cu dificultăți financiare </span> intrând <span lang=\"ro-RO\">î</span>n insolven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2012 <span lang=\"ro-RO\">și anul trecut în faliment. </span>Rina Tirol are 56 de camere repartizate pe 4 etaje, <span lang=\"ro-RO\">iar</span> Rina Vista are 106 camere pe 5 etaje<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La rândul său olandezul</span> Jerry van Schaik, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de a vinde <span lang=\"ro-RO\">integral pachetul de acțiuni </span>de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut la Rembrandt Hotel SRL<span lang=\"ro-RO\">. Aceasta operează </span>hotelul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cafeneaua Klein<span lang=\"ro-RO\">, recent lansată pe piață,</span> din Centrul Vechi <span lang=\"ro-RO\">al Capitalei.</span> Pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de pornire este de 350.000 <span lang=\"ro-RO\">euro</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Decizia e suprinzătoare, afirmă specialiștii, în condițiile în care Rembrandt, este unul dintre cele mai apreciat și votat de către turiștii străini. </span>Boutique hotelul a fost deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2005 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i are 16 camere. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">unitatea</span> a avut o rat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de ocupare de 86,7%<span lang=\"ro-RO\">. </span>V<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzarea face parte dintr-o repozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionare a afaceri<span lang=\"ro-RO\">lor</span> lui Jerry van Schaik. Acesta a precizat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se va concentra pe proiecte noi de promovare a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii din Olanda <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i<span lang=\"ro-RO\"> din țări vest europene</span>. Tranzac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia include doar afacerea, nu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>direa, care este inchiriat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>”- a declarat John Soleanicov, consilierul financiar al antreprenorului.</span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR</span></span></p>','Ne sufocăm, vindem și iar respirăm !, INDUSTRIE HOTELIERA nr.151','','inherit','closed','closed','','5324-autosave-v1','','','2017-03-21 00:35:04','2017-03-20 22:35:04','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5324-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5389,1,'2017-03-21 00:35:10','2017-03-20 22:35:10','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Vom ajunge să-i luăm pe străini să doarmă la noi acasă? Așa se va naște... cazarea socială! Unii investitori își cresc patrimoniul hotelier, alții se gândesc la exituri și vânzări. Cumpărătorii așteaptă la ”copca tranzacțiilor” prețuri mai prietenești ori... disperate. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TENDINTE: E nevoie de mai multe hoteluri\r\n</span></span></strong></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5385,5386,5387,5384\"]\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Chiar dacă anul trecut gradul de ocupare al spațiilor de cazare din țara noastră a fost de numai 28,7% iar durata sejururilor străinilor în România a scăzut în medie sub 2 zile, reprezentanții hotelierilor români sunt de părere că acest segment duce lipsă de</span> investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii<span lang=\"ro-RO\"> iar străinii nu vor mai avea loc în hoteluri. O proiecție optimistă. Dar e de realistă? </span>Num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul <span lang=\"ro-RO\">celor sosiți</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n România s-a majorat cu circa <span lang=\"ro-RO\">16-</span>17% anul trecut, iar pentru acest an este estimat un plus de 20%<span lang=\"ro-RO\"> (adică încă 450.000 de turiști străini în țară, cu circa 900.000 de înnoptări)</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n paralel, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, nu a crescut <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul de camere<span lang=\"ro-RO\">. Astfel că,</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n câ<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iva ani<span lang=\"ro-RO\"> ,e posibil ca</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii <span lang=\"ro-RO\">să nu mai găsească locuri disponibile în</span> hotelurile din <span lang=\"ro-RO\">Capitală ș</span>i din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile din <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioadele de vârf, cred hotelierii. Conform datelor ANT, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada 2014-2016, au fost inaugurate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti doar 389 de camere cu 771 de locuri.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> ”<span style=\"font-size: large;\">90% dintre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ini dorm <span lang=\"ro-RO\">î</span>n hoteluri, <span lang=\"ro-RO\">subliniază </span>C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Ile, <span lang=\"ro-RO\">liderul</span> Federa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Industriei Hoteliere din România<span lang=\"ro-RO\"> (</span>FIHR<span lang=\"ro-RO\">)</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Î</span>n toat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ara exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 71.251 de camere clasificate la 3, 4 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 5 stele. Ce se <span lang=\"ro-RO\">va întîmpla </span>dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> situa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia ne avantajeaz<span lang=\"ro-RO\">ă? Iar anul </span>viitor vom avea cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 15% pentru turismul românesc<span lang=\"ro-RO\">?</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>nseamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nca 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i asta doar pentru 2017<span lang=\"ro-RO\">. </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are circa 13.000 de camere viabile, <span lang=\"ro-RO\">c</span>u un grad mediu de ocupare de peste 65% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2015, fa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 63% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2014. Cum 2016 mai aduce un plus de circa 3% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, <span lang=\"ro-RO\">orașul</span> se apropie de un grad mediu de ocupare de 68% pe an. <span lang=\"ro-RO\">Cum a</span>par <span lang=\"ro-RO\">puține </span>camere noi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>,<span lang=\"ro-RO\"> e tendința ultimilor </span>ani, Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul mai poate aduce maximum 200.000 <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri. <span lang=\"ro-RO\">Vom avea unde să îi cazăm în 2017 pe cei care vor consuma</span> 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri prev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zute<span lang=\"ro-RO\">?</span> Nu <span lang=\"ro-RO\">avansăm calcule</span> pentru 2018 sau 2019, chiar 2020, când va avea loc Campionatul European de Fotbal <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sau 2021, când Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara va fi <span lang=\"ro-RO\">C</span>apital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cultural<span lang=\"ro-RO\">ă europeană</span>. Risc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\"> să</span> ne sufoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">, să ne supraîncălzim cu o</span> cerere suplimentar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe care nu <span lang=\"ro-RO\">o vom putea gestiona </span>eficient”<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚII: Banul s-a zidit la Turda și București\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5384\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5384\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" alt=\"Hotel Potaisa turda 5\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un proiect anunțat cu mai bine de 4 ani în urmă a fost finalizat de </span>Salina Turda<span lang=\"ro-RO\">. În urma unei investiții de circa 1 milion de lei, fonduri provenite dintr-un credit dar și din surse propri</span>i<span lang=\"ro-RO\"> ale salinei, a fost modernizat și inaugurat hotelul Potaissa. Conform directorului Salinei Turda, </span>Simona Baciu <span lang=\"ro-RO\">”</span>hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span>, ce ofer<span lang=\"ro-RO\">ă 24 de camere și apartamente, </span>beneficiaza <span lang=\"ro-RO\">acum </span>de un centru SPA <span lang=\"ro-RO\">în cadrul căruia va funcționa și o bază medicală. În total investiția se va ridica până la sfârșitul anului la circa 4 milioane de lei.” </span>Anul trecut, Salina Turda a fost vizitat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de aproape 550.000 de turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, cel mai mare num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistrat de la reabilitarea sa, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2010. Circa 30% dintre <span lang=\"ro-RO\">aceștia sunt străini și au venit din </span>Ungaria, Israel, Anglia, SUA, Spania, China, Japonia, Polonia, Germania, Mexic.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea, la București </span>Compania Ana Hotels, controlat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">familia </span>Copos, <span lang=\"ro-RO\">a anunțat demararea unor investiții în valoare de circa 20 milioane de euro ce vor avea ca obiect </span>hotelul Athenee Palace<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Hilton.<span lang=\"ro-RO\"> Acestea se vor desfășura pe mai multe etape și includ </span> renovarea complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a camerelor<span lang=\"ro-RO\"> (ce va dura până în 2020), construirea unui </span>corp nou de hotel cu aproximativ 70 de camere precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a unei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e de 900 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați. I</span>nvesti<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionarul majoritar din fondurile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dividendele rezultate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii Ana IMEP <span lang=\"ro-RO\">din Pitești </span>c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre grupul nipon Nidec. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TRANZACȚII: Unde sunt cumpărătorii ?</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Încă două hoteluri din stațiunea Poiana Brașov - </span></span><span style=\"font-size: large;\">Rina Vista <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Rina Tirol <span lang=\"ro-RO\">-, </span>clasificate la 3 stele, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de o firm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari israelieni intrat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n faliment, au fost scoase <span lang=\"ro-RO\">inițial </span>la v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzare pentru suma de 3,1<span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span>2,1 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro. </span>Deoarece nu s-a g<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un <span lang=\"ro-RO\">cumpărător</span>, pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de vânzare a fost redus la 2,4 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro pentru </span>Rina Vista, <span lang=\"ro-RO\">dar p</span>entru Rina Tirol<span lang=\"ro-RO\"> el a fost</span> ridicat la 2,5 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2008, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd a achizitionat cele dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hoteluri, compania anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> va investi 8 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro î</span>n modernizarea acestora. <span lang=\"ro-RO\">După apariția crizei</span> compania <span lang=\"ro-RO\">s-a confruntat cu dificultăți financiare </span> intrând <span lang=\"ro-RO\">î</span>n insolven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2012 <span lang=\"ro-RO\">și anul trecut în faliment. </span>Rina Tirol are 56 de camere repartizate pe 4 etaje, <span lang=\"ro-RO\">iar</span> Rina Vista are 106 camere pe 5 etaje<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La rândul său olandezul</span> Jerry van Schaik, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de a vinde <span lang=\"ro-RO\">integral pachetul de acțiuni </span>de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut la Rembrandt Hotel SRL<span lang=\"ro-RO\">. Aceasta operează </span>hotelul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cafeneaua Klein<span lang=\"ro-RO\">, recent lansată pe piață,</span> din Centrul Vechi <span lang=\"ro-RO\">al Capitalei.</span> Pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de pornire este de 350.000 <span lang=\"ro-RO\">euro</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Decizia e suprinzătoare, afirmă specialiștii, în condițiile în care Rembrandt, este unul dintre cele mai apreciat și votat de către turiștii străini. </span>Boutique hotelul a fost deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2005 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i are 16 camere. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">unitatea</span> a avut o rat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de ocupare de 86,7%<span lang=\"ro-RO\">. </span>V<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzarea face parte dintr-o repozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionare a afaceri<span lang=\"ro-RO\">lor</span> lui Jerry van Schaik. Acesta a precizat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se va concentra pe proiecte noi de promovare a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii din Olanda <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i<span lang=\"ro-RO\"> din țări vest europene</span>. Tranzac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia include doar afacerea, nu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>direa, care este inchiriat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>”- a declarat John Soleanicov, consilierul financiar al antreprenorului.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">+ SIGLA FIVESTAR</span></span></p>','Ne sufocăm, vindem și iar respirăm !, INDUSTRIE HOTELIERA nr.151','','inherit','closed','closed','','5324-revision-v1','','','2017-03-21 00:35:10','2017-03-20 22:35:10','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5324-revision-v1/',0,'revision','',0),(5390,1,'2017-03-21 00:36:10','2017-03-20 22:36:10','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Vom ajunge să-i luăm pe străini să doarmă la noi acasă? Așa se va naște... cazarea socială! Unii investitori își cresc patrimoniul hotelier, alții se gândesc la exituri și vânzări. Cumpărătorii așteaptă la ”copca tranzacțiilor” prețuri mai prietenești ori... disperate. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TENDINTE: E nevoie de mai multe hoteluri\r\n</span></span></strong></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5385,5386,5387,5384\"]\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Chiar dacă anul trecut gradul de ocupare al spațiilor de cazare din țara noastră a fost de numai 28,7% iar durata sejururilor străinilor în România a scăzut în medie sub 2 zile, reprezentanții hotelierilor români sunt de părere că acest segment duce lipsă de</span> investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii<span lang=\"ro-RO\"> iar străinii nu vor mai avea loc în hoteluri. O proiecție optimistă. Dar e de realistă? </span>Num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul <span lang=\"ro-RO\">celor sosiți</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n România s-a majorat cu circa <span lang=\"ro-RO\">16-</span>17% anul trecut, iar pentru acest an este estimat un plus de 20%<span lang=\"ro-RO\"> (adică încă 450.000 de turiști străini în țară, cu circa 900.000 de înnoptări)</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n paralel, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, nu a crescut <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul de camere<span lang=\"ro-RO\">. Astfel că,</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n câ<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iva ani<span lang=\"ro-RO\"> ,e posibil ca</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii <span lang=\"ro-RO\">să nu mai găsească locuri disponibile în</span> hotelurile din <span lang=\"ro-RO\">Capitală ș</span>i din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile din <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioadele de vârf, cred hotelierii. Conform datelor ANT, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada 2014-2016, au fost inaugurate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti doar 389 de camere cu 771 de locuri.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> ”<span style=\"font-size: large;\">90% dintre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ini dorm <span lang=\"ro-RO\">î</span>n hoteluri, <span lang=\"ro-RO\">subliniază </span>C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Ile, <span lang=\"ro-RO\">liderul</span> Federa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Industriei Hoteliere din România<span lang=\"ro-RO\"> (</span>FIHR<span lang=\"ro-RO\">)</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Î</span>n toat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ara exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 71.251 de camere clasificate la 3, 4 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 5 stele. Ce se <span lang=\"ro-RO\">va întîmpla </span>dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> situa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia ne avantajeaz<span lang=\"ro-RO\">ă? Iar anul </span>viitor vom avea cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 15% pentru turismul românesc<span lang=\"ro-RO\">?</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>nseamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nca 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i asta doar pentru 2017<span lang=\"ro-RO\">. </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are circa 13.000 de camere viabile, <span lang=\"ro-RO\">c</span>u un grad mediu de ocupare de peste 65% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2015, fa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 63% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2014. Cum 2016 mai aduce un plus de circa 3% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, <span lang=\"ro-RO\">orașul</span> se apropie de un grad mediu de ocupare de 68% pe an. <span lang=\"ro-RO\">Cum a</span>par <span lang=\"ro-RO\">puține </span>camere noi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>,<span lang=\"ro-RO\"> e tendința ultimilor </span>ani, Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul mai poate aduce maximum 200.000 <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri. <span lang=\"ro-RO\">Vom avea unde să îi cazăm în 2017 pe cei care vor consuma</span> 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri prev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zute<span lang=\"ro-RO\">?</span> Nu <span lang=\"ro-RO\">avansăm calcule</span> pentru 2018 sau 2019, chiar 2020, când va avea loc Campionatul European de Fotbal <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sau 2021, când Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara va fi <span lang=\"ro-RO\">C</span>apital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cultural<span lang=\"ro-RO\">ă europeană</span>. Risc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\"> să</span> ne sufoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">, să ne supraîncălzim cu o</span> cerere suplimentar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe care nu <span lang=\"ro-RO\">o vom putea gestiona </span>eficient”<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚII: Banul s-a zidit la Turda și București\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5384\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5384\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" alt=\"Hotel Potaisa turda 5\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un proiect anunțat cu mai bine de 4 ani în urmă a fost finalizat de </span>Salina Turda<span lang=\"ro-RO\">. În urma unei investiții de circa 1 milion de lei, fonduri provenite dintr-un credit dar și din surse propri</span>i<span lang=\"ro-RO\"> ale salinei, a fost modernizat și inaugurat hotelul Potaissa. Conform directorului Salinei Turda, </span>Simona Baciu <span lang=\"ro-RO\">”</span>hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span>, ce ofer<span lang=\"ro-RO\">ă 24 de camere și apartamente, </span>beneficiaza <span lang=\"ro-RO\">acum </span>de un centru SPA <span lang=\"ro-RO\">în cadrul căruia va funcționa și o bază medicală. În total investiția se va ridica până la sfârșitul anului la circa 4 milioane de lei.” </span>Anul trecut, Salina Turda a fost vizitat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de aproape 550.000 de turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, cel mai mare num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistrat de la reabilitarea sa, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2010. Circa 30% dintre <span lang=\"ro-RO\">aceștia sunt străini și au venit din </span>Ungaria, Israel, Anglia, SUA, Spania, China, Japonia, Polonia, Germania, Mexic.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea, la București </span>Compania Ana Hotels, controlat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">familia </span>Copos, <span lang=\"ro-RO\">a anunțat demararea unor investiții în valoare de circa 20 milioane de euro ce vor avea ca obiect </span>hotelul Athenee Palace<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Hilton.<span lang=\"ro-RO\"> Acestea se vor desfășura pe mai multe etape și includ </span> renovarea complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a camerelor<span lang=\"ro-RO\"> (ce va dura până în 2020), construirea unui </span>corp nou de hotel cu aproximativ 70 de camere precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a unei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e de 900 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați. I</span>nvesti<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionarul majoritar din fondurile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dividendele rezultate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii Ana IMEP <span lang=\"ro-RO\">din Pitești </span>c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre grupul nipon Nidec. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TRANZACȚII: Unde sunt cumpărătorii ?</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Încă două hoteluri din stațiunea Poiana Brașov - </span></span><span style=\"font-size: large;\">Rina Vista <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Rina Tirol <span lang=\"ro-RO\">-, </span>clasificate la 3 stele, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de o firm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari israelieni intrat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n faliment, au fost scoase <span lang=\"ro-RO\">inițial </span>la v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzare pentru suma de 3,1<span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span>2,1 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro. </span>Deoarece nu s-a g<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un <span lang=\"ro-RO\">cumpărător</span>, pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de vânzare a fost redus la 2,4 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro pentru </span>Rina Vista, <span lang=\"ro-RO\">dar p</span>entru Rina Tirol<span lang=\"ro-RO\"> el a fost</span> ridicat la 2,5 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2008, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd a achizitionat cele dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hoteluri, compania anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> va investi 8 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro î</span>n modernizarea acestora. <span lang=\"ro-RO\">După apariția crizei</span> compania <span lang=\"ro-RO\">s-a confruntat cu dificultăți financiare </span> intrând <span lang=\"ro-RO\">î</span>n insolven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2012 <span lang=\"ro-RO\">și anul trecut în faliment. </span>Rina Tirol are 56 de camere repartizate pe 4 etaje, <span lang=\"ro-RO\">iar</span> Rina Vista are 106 camere pe 5 etaje<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La rândul său olandezul</span> Jerry van Schaik, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de a vinde <span lang=\"ro-RO\">integral pachetul de acțiuni </span>de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut la Rembrandt Hotel SRL<span lang=\"ro-RO\">. Aceasta operează </span>hotelul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cafeneaua Klein<span lang=\"ro-RO\">, recent lansată pe piață,</span> din Centrul Vechi <span lang=\"ro-RO\">al Capitalei.</span> Pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de pornire este de 350.000 <span lang=\"ro-RO\">euro</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Decizia e suprinzătoare, afirmă specialiștii, în condițiile în care Rembrandt, este unul dintre cele mai apreciat și votat de către turiștii străini. </span>Boutique hotelul a fost deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2005 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i are 16 camere. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">unitatea</span> a avut o rat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de ocupare de 86,7%<span lang=\"ro-RO\">. </span>V<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzarea face parte dintr-o repozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionare a afaceri<span lang=\"ro-RO\">lor</span> lui Jerry van Schaik. Acesta a precizat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se va concentra pe proiecte noi de promovare a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii din Olanda <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i<span lang=\"ro-RO\"> din țări vest europene</span>. Tranzac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia include doar afacerea, nu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>direa, care este inchiriat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>”- a declarat John Soleanicov, consilierul financiar al antreprenorului.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4046\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4046\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" alt=\"fivestar-hospitality\" width=\"500\" height=\"87\" /></a></span></span></p>','Ne sufocăm, vindem și iar respirăm !, INDUSTRIE HOTELIERA nr.151','','inherit','closed','closed','','5324-revision-v1','','','2017-03-21 00:36:10','2017-03-20 22:36:10','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5324-revision-v1/',0,'revision','',0),(5391,1,'2017-03-21 00:36:56','2017-03-20 22:36:56','<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Vom ajunge să-i luăm pe străini să doarmă la noi acasă? Așa se va naște... cazarea socială! Unii investitori își cresc patrimoniul hotelier, alții se gândesc la exituri și vânzări. Cumpărătorii așteaptă la ”copca tranzacțiilor” prețuri mai prietenești ori... disperate. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TENDINTE: E nevoie de mai multe hoteluri\r\n</span></span></strong></p>\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5385,5386,5387,5384\"]\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Chiar dacă anul trecut gradul de ocupare al spațiilor de cazare din țara noastră a fost de numai 28,7% iar durata sejururilor străinilor în România a scăzut în medie sub 2 zile, reprezentanții hotelierilor români sunt de părere că acest segment duce lipsă de</span> investi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii<span lang=\"ro-RO\"> iar străinii nu vor mai avea loc în hoteluri. O proiecție optimistă. Dar e de realistă? </span>Num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul <span lang=\"ro-RO\">celor sosiți</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n România s-a majorat cu circa <span lang=\"ro-RO\">16-</span>17% anul trecut, iar pentru acest an este estimat un plus de 20%<span lang=\"ro-RO\"> (adică încă 450.000 de turiști străini în țară, cu circa 900.000 de înnoptări)</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n paralel, <span lang=\"ro-RO\">î</span>ns<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, nu a crescut <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rul de camere<span lang=\"ro-RO\">. Astfel că,</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n câ<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iva ani<span lang=\"ro-RO\"> ,e posibil ca</span> turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii <span lang=\"ro-RO\">să nu mai găsească locuri disponibile în</span> hotelurile din <span lang=\"ro-RO\">Capitală ș</span>i din sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunile din <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioadele de vârf, cred hotelierii. Conform datelor ANT, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n perioada 2014-2016, au fost inaugurate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti doar 389 de camere cu 771 de locuri.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> ”<span style=\"font-size: large;\">90% dintre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii str<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ini dorm <span lang=\"ro-RO\">î</span>n hoteluri, <span lang=\"ro-RO\">subliniază </span>C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>lin Ile, <span lang=\"ro-RO\">liderul</span> Federa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Industriei Hoteliere din România<span lang=\"ro-RO\"> (</span>FIHR<span lang=\"ro-RO\">)</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Î</span>n toat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ara exist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 71.251 de camere clasificate la 3, 4 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i 5 stele. Ce se <span lang=\"ro-RO\">va întîmpla </span>dac<span lang=\"ro-RO\">ă</span> situa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia ne avantajeaz<span lang=\"ro-RO\">ă? Iar anul </span>viitor vom avea cre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tere de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> 15% pentru turismul românesc<span lang=\"ro-RO\">?</span> <span lang=\"ro-RO\">Î</span>nseamn<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>nca 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i asta doar pentru 2017<span lang=\"ro-RO\">. </span>Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul are circa 13.000 de camere viabile, <span lang=\"ro-RO\">c</span>u un grad mediu de ocupare de peste 65% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2015, fa<span lang=\"ro-RO\">ță</span> de 63% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2014. Cum 2016 mai aduce un plus de circa 3% <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>, <span lang=\"ro-RO\">orașul</span> se apropie de un grad mediu de ocupare de 68% pe an. <span lang=\"ro-RO\">Cum a</span>par <span lang=\"ro-RO\">puține </span>camere noi <span lang=\"ro-RO\">î</span>n pia<span lang=\"ro-RO\">ță</span>,<span lang=\"ro-RO\"> e tendința ultimilor </span>ani, <a href=\"http://www.infotravelromania.com/bucharest-rent-apartment-welcome-bucharest-1/\" target=\"_blank\">Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tiul</a> mai poate aduce maximum 200.000 <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri. <span lang=\"ro-RO\">Vom avea unde să îi cazăm în 2017 pe cei care vor consuma</span> 3,6 milioane de <span lang=\"ro-RO\">î</span>nnopt<span lang=\"ro-RO\">ă</span>ri prev<span lang=\"ro-RO\">ă</span>zute<span lang=\"ro-RO\">?</span> Nu <span lang=\"ro-RO\">avansăm calcule</span> pentru 2018 sau 2019, chiar 2020, când va avea loc Campionatul European de Fotbal <span lang=\"ro-RO\">î</span>n <span lang=\"ro-RO\">ț</span>ar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sau 2021, când Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oara va fi <span lang=\"ro-RO\">C</span>apital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cultural<span lang=\"ro-RO\">ă europeană</span>. Risc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\"> să</span> ne sufoc<span lang=\"ro-RO\">ă</span>m<span lang=\"ro-RO\">, să ne supraîncălzim cu o</span> cerere suplimentar<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pe care nu <span lang=\"ro-RO\">o vom putea gestiona </span>eficient”<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">INVESTIȚII: Banul s-a zidit la Turda și București\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5384\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5384\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Hotel-Potaisa-turda-5.jpg\" alt=\"Hotel Potaisa turda 5\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Un proiect anunțat cu mai bine de 4 ani în urmă a fost finalizat de </span>Salina Turda<span lang=\"ro-RO\">. În urma unei investiții de circa 1 milion de lei, fonduri provenite dintr-un credit dar și din surse propri</span>i<span lang=\"ro-RO\"> ale salinei, a fost modernizat și inaugurat hotelul Potaissa. Conform directorului Salinei Turda, </span>Simona Baciu <span lang=\"ro-RO\">”</span>hotel<span lang=\"ro-RO\">ul</span>, ce ofer<span lang=\"ro-RO\">ă 24 de camere și apartamente, </span>beneficiaza <span lang=\"ro-RO\">acum </span>de un centru SPA <span lang=\"ro-RO\">în cadrul căruia va funcționa și o bază medicală. În total investiția se va ridica până la sfârșitul anului la circa 4 milioane de lei.” </span>Anul trecut, Salina Turda a fost vizitat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de aproape 550.000 de turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti, cel mai mare num<span lang=\"ro-RO\">ă</span>r <span lang=\"ro-RO\">î</span>nregistrat de la reabilitarea sa, <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2010. Circa 30% dintre <span lang=\"ro-RO\">aceștia sunt străini și au venit din </span>Ungaria, Israel, Anglia, SUA, Spania, China, Japonia, Polonia, Germania, Mexic.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">De asemenea, la București </span>Compania Ana Hotels, controlat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de <span lang=\"ro-RO\">familia </span>Copos, <span lang=\"ro-RO\">a anunțat demararea unor investiții în valoare de circa 20 milioane de euro ce vor avea ca obiect </span>hotelul Athenee Palace<span lang=\"ro-RO\"> -</span> Hilton.<span lang=\"ro-RO\"> Acestea se vor desfășura pe mai multe etape și includ </span> renovarea complet<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a camerelor<span lang=\"ro-RO\"> (ce va dura până în 2020), construirea unui </span>corp nou de hotel cu aproximativ 70 de camere precum <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i a unei s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e de 900 m<span lang=\"ro-RO\">etri pătrați. I</span>nvesti<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile <span lang=\"ro-RO\">sunt</span> sus<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionarul majoritar din fondurile <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dividendele rezultate <span lang=\"ro-RO\">î</span>n urma v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nz<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii Ana IMEP <span lang=\"ro-RO\">din Pitești </span>c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre grupul nipon Nidec. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TRANZACȚII: Unde sunt cumpărătorii ?</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Încă două hoteluri din stațiunea Poiana Brașov - </span></span><span style=\"font-size: large;\">Rina Vista <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Rina Tirol <span lang=\"ro-RO\">-, </span>clasificate la 3 stele, de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inute de o firm<span lang=\"ro-RO\">ă</span> cu ac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionari israelieni intrat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n faliment, au fost scoase <span lang=\"ro-RO\">inițial </span>la v<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzare pentru suma de 3,1<span lang=\"ro-RO\">, respectiv </span>2,1 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro. </span>Deoarece nu s-a g<span lang=\"ro-RO\">ă</span>sit <span lang=\"ro-RO\">î</span>nc<span lang=\"ro-RO\">ă</span> un <span lang=\"ro-RO\">cumpărător</span>, pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de vânzare a fost redus la 2,4 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro pentru </span>Rina Vista, <span lang=\"ro-RO\">dar p</span>entru Rina Tirol<span lang=\"ro-RO\"> el a fost</span> ridicat la 2,5 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro</span>. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2008, c<span lang=\"ro-RO\">â</span>nd a achizitionat cele dou<span lang=\"ro-RO\">ă</span> hoteluri, compania anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> va investi 8 mil<span lang=\"ro-RO\">ioane de euro î</span>n modernizarea acestora. <span lang=\"ro-RO\">După apariția crizei</span> compania <span lang=\"ro-RO\">s-a confruntat cu dificultăți financiare </span> intrând <span lang=\"ro-RO\">î</span>n insolven<span lang=\"ro-RO\">ță</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2012 <span lang=\"ro-RO\">și anul trecut în faliment. </span>Rina Tirol are 56 de camere repartizate pe 4 etaje, <span lang=\"ro-RO\">iar</span> Rina Vista are 106 camere pe 5 etaje<span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La rândul său olandezul</span> Jerry van Schaik, <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i-a anun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>at inten<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia de a vinde <span lang=\"ro-RO\">integral pachetul de acțiuni </span>de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut la Rembrandt Hotel SRL<span lang=\"ro-RO\">. Aceasta operează </span>hotelul <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cafeneaua Klein<span lang=\"ro-RO\">, recent lansată pe piață,</span> din Centrul Vechi <span lang=\"ro-RO\">al Capitalei.</span> Pre<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul de pornire este de 350.000 <span lang=\"ro-RO\">euro</span>.<span lang=\"ro-RO\"> Decizia e suprinzătoare, afirmă specialiștii, în condițiile în care Rembrandt, este unul dintre cele mai apreciat și votat de către turiștii străini. </span>Boutique hotelul a fost deschis <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2005 <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i are 16 camere. <span lang=\"ro-RO\">Î</span>n 2015, <span lang=\"ro-RO\">unitatea</span> a avut o rat<span lang=\"ro-RO\">ă</span> de ocupare de 86,7%<span lang=\"ro-RO\">. </span>V<span lang=\"ro-RO\">â</span>nzarea face parte dintr-o repozi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ionare a afaceri<span lang=\"ro-RO\">lor</span> lui Jerry van Schaik. Acesta a precizat c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> se va concentra pe proiecte noi de promovare a Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>niei c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>tre turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tii din Olanda <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i<span lang=\"ro-RO\"> din țări vest europene</span>. Tranzac<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia include doar afacerea, nu <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>direa, care este inchiriat<span lang=\"ro-RO\">ă</span>”- a declarat John Soleanicov, consilierul financiar al antreprenorului.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</span></span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4046\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4046\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" alt=\"fivestar-hospitality\" width=\"500\" height=\"87\" /></a></span></span></p>','Ne sufocăm, vindem și iar respirăm !, INDUSTRIE HOTELIERA nr.151','','inherit','closed','closed','','5324-revision-v1','','','2017-03-21 00:36:56','2017-03-20 22:36:56','',5324,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5324-revision-v1/',0,'revision','',0),(5392,1,'2017-03-21 00:37:42','2017-03-20 22:37:42','','Cursa Dunarii','','inherit','open','closed','','cursa-dunarii','','','2017-03-21 00:37:42','2017-03-20 22:37:42','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5393,1,'2017-03-21 00:38:07','2017-03-20 22:38:07','','Cursa Dunarii','','inherit','open','closed','','cursa-dunarii-2','','','2017-03-21 00:38:07','2017-03-20 22:38:07','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5394,1,'2017-03-21 00:38:45','2017-03-20 22:38:45','','Ev.Peter Hurley','','inherit','open','closed','','ev-peter-hurley','','','2017-03-21 00:38:45','2017-03-20 22:38:45','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev.Peter-Hurley.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5395,1,'2017-03-21 00:39:00','2017-03-20 22:39:00','','Ev timisoara1','','inherit','open','closed','','ev-timisoara1','','','2017-03-21 00:39:00','2017-03-20 22:39:00','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-timisoara1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5396,1,'2017-03-21 00:39:13','2017-03-20 22:39:13','','Ev Forum ecvestru1','','inherit','open','closed','','ev-forum-ecvestru1','','','2017-03-21 00:39:13','2017-03-20 22:39:13','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Forum-ecvestru1.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5397,1,'2017-03-21 00:39:29','2017-03-20 22:39:29','','forum ecvestru II','','inherit','open','closed','','forum-ecvestru-ii','','','2017-03-21 00:39:29','2017-03-20 22:39:29','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/forum-ecvestru-II.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5398,1,'2017-03-21 00:39:36','2017-03-20 22:39:36','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span lang=\"ro-RO\">ă primul hotel de ghiață reconstruit în fiecare an pe Transfăgărășan în vecinătatea zonei turistice Valea cu Pești, românii vor lansa pe piață și primul sat de vacanță lacustru. Astfel se poate spune că țara noastră începe să ”candideze” la segmentul turistic al destinațiilor exotice. Investiția este aproape finalizată la</span> Berzasca<span lang=\"ro-RO\"> (</span>jude<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ul Caras Severin<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pe<span lang=\"ro-RO\"> malul</span> Clisur<span lang=\"ro-RO\">ii</span> Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rii<span lang=\"ro-RO\">. Aici au fost construite și finisate </span>30 de c<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e pe piloni <span lang=\"ro-RO\">î</span>n mijlocul apei, devenind primul sat lacustru din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.\r\n</span></span>\r\nC<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele sunt destinate exclusiv turi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>tilor, care vor putea admira Dun<span lang=\"ro-RO\">ă</span>rea chiar din mijlocul ei.<span lang=\"ro-RO\"> Întregul complex este </span>format din doua insule, Egreta <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Pelicanul, fiecare cu c<span lang=\"ro-RO\">â</span>te 15 bungalouri. C<span lang=\"ro-RO\">ă</span>su<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ele<span lang=\"ro-RO\"> (ce beneficiază de living, bucătărie și,respectiv la etaj de dormitor)</span> sunt legate prin faleze suspendate, dar vor fi create <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i pontoane pentru pescari <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i <span lang=\"ro-RO\">un mini-port pentru </span>ambarca<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iuni, alei pentru pietoni, o pist<span lang=\"ro-RO\">ă</span> pentru biciclete<span lang=\"ro-RO\"> etc. </span>“Există şi un ştrand amenajat, un loc de parcare pentru 40 de maşini.\r\n\r\nEste doar prima parte a proiectului: 15 bungalouri, ştrandul şi recepţia. Vom avea şi un restaurant care va fi gata anul viitor. Vor mai fi încă 15 bungalouri în oglindă, dar aşteptăm să vină <span lang=\"ro-RO\">cel puțin un</span> investitor care să dorească să construiască aici<span lang=\"ro-RO\">” - precizează investitorul Sorin Liubimirescu. </span>Ideea de a construi un hotel plutitor i-a veni<span lang=\"ro-RO\">t</span> om<span lang=\"ro-RO\">ului</span> de afaceri reşiţean în urmă cu câţiva ani, când acesta a<span lang=\"ro-RO\"> rămas</span> <span lang=\"ro-RO\">dezamăgit de condiții, când a căutat un loc</span> cazare pe Clisura Dunării. <span lang=\"ro-RO\"> Proiectul a fost îmbrățișat și de către primăria din Berzasca, care a intuit că dezvoltarea economică, turistică, va genera locuri de muncă și finanțe suplimentare la bugetul local - ne declara Traian Mateescu, viceprimarul comunei Berzasca. </span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Satul lacustru de vacanță a beneficiat de susținerea financiară a Uniunii Europene care a contribuit cu aproape 200.000 de euro nerambursabili. Valoarea construcției se ridică până acum la peste 600.000 de euro.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>C. MARIAN\r\n_____________________________</strong> </span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">C</span><span lang=\"ro-RO\">ĂLĂRAȘI: În tandem cu DUNĂREA\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5393\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5393\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Cursa-Dunarii-1.jpg\" alt=\"Cursa Dunarii\" width=\"1024\" height=\"685\" /></a>\r\n</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În primul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">weekend din octombrie, </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Călărașiul a găzduit cea de-a</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> treia ediție </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Curs</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ei</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Dunării Călărășene, competiție dedicată tuturor celor care iubesc provocările, adrenalina, dar mai ales mersul pe două roți. Orașul de la malul Dunării </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a fost</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> luat cu asalt de pasionații de ciclism și concursuri offroad din toate colțurile țării.</span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Cursa de şosea este ultima etapă din Road Grand Tour, cea mai importantă competiţie de</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> acest gen</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> din România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> De asemenea, evenimentul </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a găzduit</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> și cea de-a doua ediţie a Campionatului Naţional de Tandemuri</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> la care au s-au întrecut</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> peste 15 echipe</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> Cursa prichindeilor</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (până la 7 ani)</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> s</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">-</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">a desfășura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">t</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> pe un traseu mirific, pe Insula Mare a Ialomiței, înconjura</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">tă</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> de Dunăre.</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Fondul generos de premii - circa 5.000 de euro, a recompensat câștigătorii Ofensivei asfaltului, </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ultima etapa din <a href=\"http://smartatletic.us5.list-manage1.com/track/click?u=ae85aceedca11ddb86db43138&amp;id=c52c924e86&amp;e=5b90f62bf3\" target=\"_blank\">Road Grand Tou</a></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">r</span></span></u></span></span><span style=\"color: #000080;\"><span lang=\"zxx\"><u><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (72 kilometri), respectiv pe cei ai </span></span></span></u></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Asaltul</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ui</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> insulei, o cursă offroad unică în România</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> (cu un traseu de circa 50 de kilometri - ne-a precizat </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Claudia Sofron (PR Manager)</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong><span lang=\"ro-RO\">VORONEȚ: Toamna cu</span> Peter Hurley\r\n</strong> </span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev.Peter-Hurley.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5394\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5394\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev.Peter-Hurley.jpg\" alt=\"Ev.Peter Hurley\" width=\"960\" height=\"635\" /></a>\r\nA 36 ediție a Festivalului </span><span lang=\"fr-FR\">Internațional de Film, Diaporamă și Fotografie „Toamnă la Voroneț” </span><span lang=\"ro-RO\">, care s-a consumat la Gura Humorului între 13 și 16 ooctombrie a înregistrat mai multe suprize artistice. Printre ele s-a numărat și prestația Agenției Naționale de Presă AGERPRES care a susținut acest festival printr-o expoziție din ar</span><span lang=\"fr-FR\">hiva fotografică</span><span lang=\"ro-RO\"> despre istoria României, respectiv un </span><span lang=\"fr-FR\">film documentar de excepție</span> <span lang=\"fr-FR\">„Descoperă România cu Peter Hurley”</span><span lang=\"ro-RO\">. El refa</span><span lang=\"fr-FR\">ce călătoria inițiatică pe care un irlandez a facut-o în România. Cu un rucsac de peste zece kilograme în spate, timp de 25 de zile, pornind pe jos de la Săpânța către București, în anul 2012, Peter Hurley s-a bazat în totalitate pe ospitalitatea românilor și s-a îndrăgostit de tradițiile istorice și folclorice ale neamului nostru. </span><span lang=\"ro-RO\">La recenta ediție a festivalului au fost </span><span lang=\"fr-FR\">înscrise</span><span lang=\"ro-RO\"> în total</span><span lang=\"fr-FR\"> 132 de filme din 19 țări</span><span lang=\"ro-RO\">.\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\r\n</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">TIMIȘOARA: ”Luminează orașul prin tine”\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-timisoara1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5395\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5395\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-timisoara1.jpg\" alt=\"Ev timisoara1\" width=\"1024\" height=\"267\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Orașul de pe Bega va deveni în 2021 a doua localitate românească (după Sibiu) ce va purta titulatura de Capitală culturală europeană. Decizia a fost luată luna trecută când juriul a avut de ales în faza finală dintre București, Cluj-Napoca, Baia Mare și Timișoara. Bănățenii au candidat cu proiectul care are ca slogan ”Luminează orașul prin tine”. Oferta culturală a </span>Timi<span lang=\"ro-RO\">ș</span>oar<span lang=\"ro-RO\">ei e reprezentată </span>de 24 de biblioteci, 19 cinematografe, 11 s<span lang=\"ro-RO\">ă</span>li de conferin<span lang=\"ro-RO\">țe</span>, 14 galerii de art<span lang=\"ro-RO\">ă</span> contemporan<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 6 teatre, 4 muzee, o Filarmonic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i o Oper<span lang=\"ro-RO\">ă</span>, 4 spa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii culturale, 47 de situri de patrimoniu, 24 de <span lang=\"ro-RO\">ș</span>coli, 8 centre ale industriei culturale <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i creative, 340 de pie<span lang=\"ro-RO\">ț</span>e <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i cur<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i interioare, 18 cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>diri publice <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i comerciale <span lang=\"ro-RO\">etc. Î</span>n 2021, vor fi trei Capitale Europene ale Culturii: una din <span lang=\"ro-RO\">ță</span>rile candidate la UE (Serbia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Muntenegru), una din Grecia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i una din Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii este atribuit unui ora<span lang=\"ro-RO\">ș</span> din U<span lang=\"ro-RO\">E</span>, pe durata unui an. P<span lang=\"ro-RO\">â</span>n<span lang=\"ro-RO\">ă</span> <span lang=\"ro-RO\">î</span>n 2019, 60 de <span lang=\"ro-RO\">localități</span> vor fi de<span lang=\"ro-RO\">ț</span>inut titlul de Capital<span lang=\"ro-RO\">ă</span> European<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Culturii. Programul este considerat a fi ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativa cultural<span lang=\"ro-RO\">ă</span> emblematic<span lang=\"ro-RO\">ă</span> a Uniunii Europene. „Conceptul este extraordinar, pentru c<span lang=\"ro-RO\">ă</span> promoveaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> dialogul intercultural <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i accentueaz<span lang=\"ro-RO\">ă</span> sentimentul de apartenen<span lang=\"ro-RO\">ță</span> la <span lang=\"ro-RO\">UE</span>. Trebuie s<span lang=\"ro-RO\">ă</span> aducem Europa <span lang=\"ro-RO\">mai </span>aproape de oameni. Cultura este „miezul” din care s-a cl<span lang=\"ro-RO\">ă</span>dit Europa. Valorile culturale ne apropie <span lang=\"ro-RO\">î</span>ntre noi”<span lang=\"ro-RO\"> -</span> a declarat Karel Bartak, Head of Culture Unit <span lang=\"ro-RO\">î</span>n cadrul Comisiei Europene.</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ION BADEA\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>_____________________________</strong></span></span>\r\n</span></span></p>\r\n<strong><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"en-US\">TURISMUL ECVESTRU: Mai mult dec</span><span lang=\"ro-RO\">ât o promisiune\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Forum-ecvestru1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5396\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5396\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Ev-Forum-ecvestru1.jpg\" alt=\"Ev Forum ecvestru1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În România există peste 150 de pensiuni și proprietăți agroturistice care dețin cai pentru activități ecvestre. Turism ecvestru efectiv, la nivel profesionist, practică însă doar vreo 40. Drept urmare organizarea primei ediții a <strong>Forumului de Turism Ecvestru la hotelul Ibis-Gara de Nord,</strong> a fost binevenit și așteptat. </span>Pentru operatori<span lang=\"ro-RO\">i</span> şi pentru ghizii de turism a fost un prilej de a afla informaţii utile legate de activitatea celor care se ocupă cu creşterea cailor. La Forum<span lang=\"ro-RO\"> - organizat de către </span>Equestrian Adventures<span lang=\"ro-RO\"> (director </span>Florina Ioanid Nicolescu<span lang=\"ro-RO\">) în parteneriat cu <strong><a href=\"http://www.infotravelromania.ro/\" target=\"_blank\">InfoTravelRomania</a> (director Petre Dordea)</strong>, </span>au fost prezentate ofertele unor centre de echitaţie din <span lang=\"en-GB\">R</span>âş<span lang=\"en-GB\">nov, Sighi</span>ş<span lang=\"en-GB\">oara, Harghita, Cluj, Alba, dar </span>ş<span lang=\"en-GB\">i D</span>â<span lang=\"en-GB\">mbovi</span>ţ<span lang=\"en-GB\">a. </span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">Printre speakeri s-au numărat </span></span><span style=\"color: #000000;\">Andras Albert – Villa Honor (cai islandezi)</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Alexandru Gaftoi – Centrul Ecvestru Husar</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Oana Valea – Centru de C</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">l</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rie Aladin</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Ducar Diana – Centrul de Echita</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"color: #000000;\">ie Diana - R</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">âș</span></span><span style=\"color: #000000;\">nov</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">;</span></span><span style=\"color: #000000;\"> Roxana H</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">d</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span style=\"color: #000000;\">rean – Villa Abbatis Equestrian Center</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Adela Dadu – Pensiunea Domeniile Salgo</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Mihnea V</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">î</span></span><span style=\"color: #000000;\">rgolici – Cross Country Farm</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">; </span></span><span style=\"color: #000000;\">Ionu</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\">ț </span></span><span style=\"color: #000000;\">Popescu – Pensiunea Potcoava</span><span style=\"color: #000000;\"><span lang=\"ro-RO\"> etc. </span></span><span lang=\"ro-RO\">Printre altele ei au vorbit despre oferte personalizate,, flexibile, pentru grupuri mici și turiști individuali, îmbinarea cu alte tipuri de turism de nișă ca de exemplu turism viniviticol (cel mai apreciat mixt), cultural, istoric, etnofolcloric, de aventură, gastronomic etc. Prima ediție a </span>Forumul<span lang=\"ro-RO\">ui</span> de Turism Ecvestru<span lang=\"ro-RO\"> a beneficiat de susținerea unor parteneri precum </span>Clubul Presei de Turism<span lang=\"ro-RO\"> -</span> FIJET România<span lang=\"ro-RO\">, Traveller Magazin etc.\r\n</span> </span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/forum-ecvestru-II.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5397\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5397\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/forum-ecvestru-II.jpg\" alt=\"forum ecvestru II\" width=\"3504\" height=\"2336\" /></a></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">MARA ANTON</span></strong></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"> </span></span></p>','SUPERTARE: Sat lacustru pe Clisura Dunarii, EVENIMENTE nr.151','','inherit','closed','closed','','5320-revision-v1','','','2017-03-21 00:39:36','2017-03-20 22:39:36','',5320,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5320-revision-v1/',0,'revision','',0),(5399,1,'2017-03-21 00:41:09','2017-03-20 22:41:09','','Athenee engl','','inherit','open','closed','','athenee-engl','','','2017-03-21 00:41:09','2017-03-20 22:41:09','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5400,1,'2017-03-21 00:41:30','2017-03-20 22:41:30','','Jakarta engl','','inherit','open','closed','','jakarta-engl','','','2017-03-21 00:41:30','2017-03-20 22:41:30','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5401,1,'2017-03-21 00:41:40','2017-03-20 22:41:40','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The city on Bega will become in 2021 the second Romanian city (after Sibiu) to have the name of European Cultural Capital. The decision has been recently made, the jury choosing in the final stage between Bucharest, Cluj-Napoca, Baia Mare and Timisoara. Banat people have run with the project that has the slogan “Light the city through you”. Timisoara’s cultural offer is represented by 24 libraries, 19 cinemas, 11 conference halls, 14 contemporary art galleries, 6 theaters, 4 museums, one Philharmonic and one Opera, 47 heritage sites, 8 centers of cultural and creative industry etc. In 2021, there will be three European Capitals of Culture: one from the EU candidate countries (Serbia and Montenegro), one from Greece and one from Romania.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The title of European Capital of Culture is assigned to a city in EU, for one year. Until 2019, 60 cities will have held the title of European Capital of Culture. “The concept is extraordinary, because it promotes intercultural dialogue and emphasizes the feeling of belonging to EU. We must bring Europe closer to people. Culture is the “core” from which Europe was built” – Karel Bartak, Head of Culture Unit of European Commission, stated.</span></span>\n\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">7 ROMANIAN COMPANIES IN JAKARTA\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5400\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5400\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg\" alt=\"Jakarta engl\" width=\"1024\" height=\"617\" /></a>\n</span></span></span></strong>\n\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">USH Pro Business, together with the Embassy of Indonesia in Bucharest, coordinated the presence of 7 Romanian companies at the 31<sup>st</sup> edition of Trade Expo Indonesia 2016 (Jakarta). The event was honored by over 5000 participants in the period 12<sup>th</sup> – 16<sup>th</sup> of October. These companies are interested in developing business relations with the Indonesian market. USH Pro Business was also present at World Cultural Forum, manifestation that took place in the same country, at Nusa Dua (10<sup>th</sup> – 13<sup>th</sup> of October) as well as the Exhibition Center in the forum, where contacts were made with participants and authorities from the Indonesian Ministry of Education and Culture, Cultural Association Romania – Indonesia, which exhibited cultural, tourism, agricultural etc. offers.</span></span></span>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">17 million Euros from wine export</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Last year, Romania exported 14 million liters of wine in value of 24 million Euros. The most significant export markets were Great Britain, Germany, China, USA, Canada, Netherlands and Bulgaria. According to the data of the Association of producers and exporters of wines from Romania (APEV), in terms of volume 78% were exported to European markets, the rest being covered by the ones outside this area. Among the important companies that participate to the consolidation of this activity are Cramele Recaș, Oprișor and Halewood, which export about 50% of the production, Domeniile S.E.R.V.E, over 43%, Săhăteni-Aurelia Vișinescu 40% etc. </span></span>\n\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">POTAISSA entered the circuit</span></span></strong>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">As a result of an investment of about 1 million lei, the company Turda Salt Mine modernized and inaugurated Potaissa hotel. According to the manager, Simona Baciu, “the hotel, which offers 24 rooms and apartments, now has a SPA center in which a medical office will also run. Overall, the investment will amount, until the end of the year, to about 4 million lei.” Last year, Turda Salt Mine was visited by almost 550,000 tourists, the highest number registered since its rehabilitation, in 2010. About 30% of them are foreigners and they came from Hungary, Israel, England, USA, Spain, China, Japan, Poland, Germany, Mexico.</span></span>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">PREMIERE: Lake Village on DANUBE GORGES</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The investment is almost completed at Berzasca (Caras Severin county), on the bank of Danube Gorges. The project of the first lake village in Romania includes 30 cottages on pillars in the middle of the water. The entire complex is composed of two islands, Egreta and Pelicanul, each with 15 bungalows. The cottages (which have living rooms, kitchens and bedroom on the upper level) are connected by suspended cliffs, but pontoons for fishermen and a mini-harbor for boats, alleys for passengers, a bicycle track etc. will also be created. “There is also an arranged swimming pool, parking for 40 cars. This is only the first part of the project: 15 bungalows, swimming pool and reception. We will also have a restaurant which will be ready next year. There will be another 15 mirrored bungalows, but we are waiting for at least one investor wishing to build here” – investor Sorin Liubimirescu specifies. The project was also embraced by the city hall of Berzasca, which sensed that the economic and tourism development will generate jobs and additional finances to the local budget - Traian Mateescu, deputy Mayor of Berzasca commune stated.</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The lake holiday village received the financial support of the European Union, which contributed with almost 200,000 non-refundable Euros. The value of the construction amounts until now to over 600,000 Euros.</span></span>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Athenee Palace-Hilton, a new investment\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5399\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5399\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg\" alt=\"Athenee engl\" width=\"525\" height=\"334\" /></a>\n</span></span></strong></p>\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The company Ana Hotels, controlled by the Copos family, announced the start of certain investments in value of about 20 million Euros that will have as subject Athenee Palace – Hilton Hotel of Bucharest. They shall take place on several stages and they include the full renovation of rooms (which will last until 2020), the construction of a new hotel body with about 70 rooms as well as a conference hall of 900 square meters. The investments are supported by the majority shareholder from funds and dividends resulting from the sale of Ana IMEP of Pitesti to the Nippon group Nidec.</span></span>','TIMIȘOARA: “Light the city through you”, ENGLISH VERSION no 151','','inherit','closed','closed','','5318-autosave-v1','','','2017-03-21 00:41:40','2017-03-20 22:41:40','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5318-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5402,1,'2017-03-21 00:41:52','2017-03-20 22:41:52','','Vinuri engl','','inherit','open','closed','','vinuri-engl','','','2017-03-21 00:41:52','2017-03-20 22:41:52','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Vinuri-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5403,1,'2017-03-21 00:42:13','2017-03-20 22:42:13','','Berzeasca engl','','inherit','open','closed','','berzeasca-engl','','','2017-03-21 00:42:13','2017-03-20 22:42:13','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Berzeasca-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5404,1,'2017-03-21 00:42:17','2017-03-20 22:42:17','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The city on Bega will become in 2021 the second Romanian city (after Sibiu) to have the name of European Cultural Capital. The decision has been recently made, the jury choosing in the final stage between Bucharest, Cluj-Napoca, Baia Mare and Timisoara. Banat people have run with the project that has the slogan “Light the city through you”. Timisoara’s cultural offer is represented by 24 libraries, 19 cinemas, 11 conference halls, 14 contemporary art galleries, 6 theaters, 4 museums, one Philharmonic and one Opera, 47 heritage sites, 8 centers of cultural and creative industry etc. In 2021, there will be three European Capitals of Culture: one from the EU candidate countries (Serbia and Montenegro), one from Greece and one from Romania.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The title of European Capital of Culture is assigned to a city in EU, for one year. Until 2019, 60 cities will have held the title of European Capital of Culture. “The concept is extraordinary, because it promotes intercultural dialogue and emphasizes the feeling of belonging to EU. We must bring Europe closer to people. Culture is the “core” from which Europe was built” – Karel Bartak, Head of Culture Unit of European Commission, stated.</span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">7 ROMANIAN COMPANIES IN JAKARTA\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5400\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5400\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Jakarta-engl.jpg\" alt=\"Jakarta engl\" width=\"1024\" height=\"617\" /></a>\r\n</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">USH Pro Business, together with the Embassy of Indonesia in Bucharest, coordinated the presence of 7 Romanian companies at the 31<sup>st</sup> edition of Trade Expo Indonesia 2016 (Jakarta). The event was honored by over 5000 participants in the period 12<sup>th</sup> – 16<sup>th</sup> of October. These companies are interested in developing business relations with the Indonesian market. USH Pro Business was also present at World Cultural Forum, manifestation that took place in the same country, at Nusa Dua (10<sup>th</sup> – 13<sup>th</sup> of October) as well as the Exhibition Center in the forum, where contacts were made with participants and authorities from the Indonesian Ministry of Education and Culture, Cultural Association Romania – Indonesia, which exhibited cultural, tourism, agricultural etc. offers.</span></span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">17 million Euros from wine export\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Vinuri-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5402\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5402\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Vinuri-engl.jpg\" alt=\"Vinuri engl\" width=\"737\" height=\"504\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Last year, Romania exported 14 million liters of wine in value of 24 million Euros. The most significant export markets were Great Britain, Germany, China, USA, Canada, Netherlands and Bulgaria. According to the data of the Association of producers and exporters of wines from Romania (APEV), in terms of volume 78% were exported to European markets, the rest being covered by the ones outside this area. Among the important companies that participate to the consolidation of this activity are Cramele Recaș, Oprișor and Halewood, which export about 50% of the production, Domeniile S.E.R.V.E, over 43%, Săhăteni-Aurelia Vișinescu 40% etc. </span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">POTAISSA entered the circuit</span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">As a result of an investment of about 1 million lei, the company Turda Salt Mine modernized and inaugurated Potaissa hotel. According to the manager, Simona Baciu, “the hotel, which offers 24 rooms and apartments, now has a SPA center in which a medical office will also run. Overall, the investment will amount, until the end of the year, to about 4 million lei.” Last year, Turda Salt Mine was visited by almost 550,000 tourists, the highest number registered since its rehabilitation, in 2010. About 30% of them are foreigners and they came from Hungary, Israel, England, USA, Spain, China, Japan, Poland, Germany, Mexico.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">PREMIERE: Lake Village on DANUBE GORGES\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Berzeasca-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5403\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5403\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Berzeasca-engl.jpg\" alt=\"Berzeasca engl\" width=\"960\" height=\"720\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The investment is almost completed at Berzasca (Caras Severin county), on the bank of Danube Gorges. The project of the first lake village in Romania includes 30 cottages on pillars in the middle of the water. The entire complex is composed of two islands, Egreta and Pelicanul, each with 15 bungalows. The cottages (which have living rooms, kitchens and bedroom on the upper level) are connected by suspended cliffs, but pontoons for fishermen and a mini-harbor for boats, alleys for passengers, a bicycle track etc. will also be created. “There is also an arranged swimming pool, parking for 40 cars. This is only the first part of the project: 15 bungalows, swimming pool and reception. We will also have a restaurant which will be ready next year. There will be another 15 mirrored bungalows, but we are waiting for at least one investor wishing to build here” – investor Sorin Liubimirescu specifies. The project was also embraced by the city hall of Berzasca, which sensed that the economic and tourism development will generate jobs and additional finances to the local budget - Traian Mateescu, deputy Mayor of Berzasca commune stated.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The lake holiday village received the financial support of the European Union, which contributed with almost 200,000 non-refundable Euros. The value of the construction amounts until now to over 600,000 Euros.</span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Athenee Palace-Hilton, a new investment\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5399\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5399\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/Athenee-engl.jpg\" alt=\"Athenee engl\" width=\"525\" height=\"334\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The company Ana Hotels, controlled by the Copos family, announced the start of certain investments in value of about 20 million Euros that will have as subject Athenee Palace – Hilton Hotel of Bucharest. They shall take place on several stages and they include the full renovation of rooms (which will last until 2020), the construction of a new hotel body with about 70 rooms as well as a conference hall of 900 square meters. The investments are supported by the majority shareholder from funds and dividends resulting from the sale of Ana IMEP of Pitesti to the Nippon group Nidec.</span></span>','TIMIȘOARA: “Light the city through you”, ENGLISH VERSION no 151','','inherit','closed','closed','','5318-revision-v1','','','2017-03-21 00:42:17','2017-03-20 22:42:17','',5318,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/03/21/5318-revision-v1/',0,'revision','',0),(5405,1,'2017-03-21 18:35:09','2017-03-21 16:35:09','','herculane2017','','inherit','open','closed','','herculane2017','','','2017-03-21 18:35:09','2017-03-21 16:35:09','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/03/herculane2017.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0),(5407,1,'2017-04-02 22:25:07','2017-04-02 20:25:07',' ','','','publish','closed','closed','','5407','','','2017-04-02 22:25:07','2017-04-02 20:25:07','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5407',2,'nav_menu_item','',0),(5408,1,'2017-04-02 22:25:07','2017-04-02 20:25:07',' ','','','publish','closed','closed','','5408','','','2017-04-02 22:25:07','2017-04-02 20:25:07','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5408',1,'nav_menu_item','',0),(5410,1,'2017-04-02 23:00:28','2017-04-02 21:00:28','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/The-artist-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5446\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5446\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/The-artist-engl.jpg\" alt=\"The artist engl\" width=\"960\" height=\"643\" /></a>\r\nTripAdvisor published the 2016 list of the most appreciated Fine Dining Restaurants in Europe. According to the ratings the first five positions in the Top 25 are taken by the following restaurants: Martin Berasategui (Lasarte, Spain); Maison Lameloise (Ghagny, France), L’Auberge de I’III (IIIhaeusern, France), Belmond Le Manoir aux Quat’ Saison (Great Milton, UK) and Ristorante Don Alfonso 1890 (Sant’Agata sui Golfi, Italy). The Artist in Bucharest – Romania sits at no. 17 in the top, the restaurant being specialized in European and Contemporary Cuisine.</span></span><span style=\"font-size: large;\"> In another list of </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">TripAdvisor, dedicated to the restaurants in the Capital city of Romania, at the ”Fine Dining” cathegory, The Artist is followed by Vacamuuu, Osho and Le Bistrot Francais.\r\n\r\n</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"it-IT\">RADISSON Blu in Braşov\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5439\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5439\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-engl.jpg\" alt=\"Hotel engl\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The spring of 2018 will bring in the city of Brasov the second Radisson Blu hotel in Romania. Carlson Rezidor Hotel Group, the owner of the brand, and Tresor Com, controlled by Neamtu Family in Brasov, signed in November the franchise contract for the new hotel. Radisson Blu Brasov will be located in the historical area, opposite the City Hall and will probably be rated 5 stars. The estimated 10 million Euros investment will conclude in a hotel unit with 105 rooms, restaurants, conference facilities, bar, SPA &amp; fitness area, etc.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Tresor Com bought in 2015, from Telekom Romania, a building in central Brasov, in order to convert it into a hotel. In Romania the Carlson Rezidor Group operates the Radisson Blu and Park Inn by Radisson hotels in Bucharest.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MYIA KOSEI: “The beauty in the hearts of the Romanians is fascinating for me!”\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Miya-Kosei-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5441\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5441\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Miya-Kosei-engl.jpg\" alt=\"Miya Kosei engl\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The Cãrture</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: large;\">ș</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ti Verona Tea House in Bucharest has been once again the witness of a love declaration. This was performed by the Japanese Myia Kosei that presented to the public a photo album dedicated to the Romanian historical region of Maramures.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\">“<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">The color photos are like a theatre play of colors (…) they relate to each other in a most subtle way, in order to create a wonderful show. </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"it-IT\">They compose poems. </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Goethe used to say that they spring from the combination of the beauty of the nature and the human sense of the sight. I am largely attracted by the natural beauty and the beauty in humans’ souls. Romanian people always make a wonderfully shaped composition” – said Myia Kosei. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Virgil </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Ș</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tefan Ni</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: large;\">ț</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ulescu, editor in chief of Revista muzeelor appreciates that “Myia Kosei is seduced by the scenery offered by the traditional man. He says that life in the villages of Maramures is changing and we should not force people embrace change just for the sake of it.” Myia Kosei has been travelling in the country and photographing Romania for over 50 years.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">SIBIU – European Region of Gastronomy in 2019\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Sibiu-gastro-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5443\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5443\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Sibiu-gastro-engl.jpg\" alt=\"Sibiu gastro engl\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">The City of Sibiu in Romania and the South Egeean Region of Greece (that includes the islands of Santorini, Mykonos, Rodos and Patmos) were named the </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">European Regions of Gastronomy of 2019</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. The title is given every year by the International Institute for Gastronomy, Culture, Arts and Tourism (IGCAT), with the support of several European Institutions. Its goal is to stimulate innovation in gastronomy and to encourage tourism.</span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Due to its new title of European Region of Gastronomy - Sibiul will host in 2019 several events related to local gastronomy. The benefits will expand to travel and education as well, several of the programmes planned promoting healthy food concepts and the responsible usage of food sources</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">” - said Astrid Fodor, Mayor of Sibiu.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">250 companies met at Romexpo\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Romexpo-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5444\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5444\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Romexpo-engl.jpg\" alt=\"Romexpo engl\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">A new edition of the Romanian Travel Show took place at Romexpo complex in Bucharest at the end of November. Over 230 travel agencies and tour-operators from Romania, Bulgaria, Germany, Greece, India, Jordan, Israel, Italy, Macedonia, UK, Palestine, Dominican Republic, Hungary, Tunisia, South Africa, etc. presented their offers. Several City Councils in Romania and various representatives of Romanian cities presented their top attractions in: Bucharest, Piatra Neamt, Sibiu, Panciu, Sighisoara, Fagaras, Horezu, Techirghiol, Targoviste, Iasi etc.</span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mastercard launched welcometoBucharest\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Mastercard-engl.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5445\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5445\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Mastercard-engl.jpg\" alt=\"Mastercard engl\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">In the past six years Bucharest – The Capital City of Romania - has seen one of the fastest growths regarding travel visits, ranking 8th according to Mastercard Global Destinations Cities Index 2016. The welcometoBucharest is a campaign valid till February 7th, 2017, and offers special benefits and surprizes to travellers that will use their Mastercard during the visit of the city. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Through this campaign we wanted to include Bucharest on the map of the cities that offer modern card payment methods, in such a way that tourists know they can easily pay, simply and securely, when they visit us, using the most modern technologies, such as contactless.” - said Cosmin Vladimirescu, Mastercard General Manager for Romania.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Using Mastercard partners all travellers to Bucharest will be able to benefit of free transfers from the airport to the hotels and back (through Uber), relevant discounts in travel related areas and much more.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\">INTERVIEW OF THE MONTH:</span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\">MARIUS BAZAVAN: “</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">The BACOLUX chain is growing slowly but strong!”</span></span></span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">The story started with a small unit in Craiova, followed by a tourist pension in Bușteni resort (Prahova Valley) and in 2011 two large hotels were added - Diana and Afrodita in the SPA resort of Băile Herculane. Today Bacolux is a hotel chain that ownes and offers about 1000 rooms on the Romanian travel market.</span></span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\">Marian Bazavan (53 years old), having over 30 years experience in the travel business, is the founder and owner of the chain. His sons Marius and Florin Bazavan, are the managers and business developers. In an interview for our magazine Marius said: ”the story of Bacolux chain started having as its engine the wish to contribute in relaunching an important part of the local hotel industry, through our two hotels in Băile Herculane – a SPA and cure resort established by the Romans. Our aim is to form young managers and teams to perform and get to feel the taste of success. The Bacolux chain is growing slowly but strong. Now we concentrate on the present, but this does not mean that we do not already think at the next possible investments!” </span></span></span></p>','The ARTIST  is in Top 25, ENGLISH VERSION no 152','','publish','open','open','','the-artist-is-in-top-25-english-version-no-152','','','2017-04-03 00:14:04','2017-04-02 22:14:04','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5410',0,'post','',0),(5411,1,'2017-04-02 23:00:28','2017-04-02 21:00:28','<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">TripAdvisor published the 2016 list of the most appreciated Fine Dining Restaurants in Europe. According to the ratings the first five positions in the Top 25 are taken by the following restaurants: Martin Berasategui (Lasarte, Spain); Maison Lameloise (Ghagny, France), L’Auberge de I’III (IIIhaeusern, France), Belmond Le Manoir aux Quat’ Saison (Great Milton, UK) and Ristorante Don Alfonso 1890 (Sant’Agata sui Golfi, Italy). The Artist in Bucharest – Romania sits at no. 17 in the top, the restaurant being specialized in European and Contemporary Cuisine.</span></span><span style=\"font-size: large;\"> In another list of </span><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">TripAdvisor, dedicated to the restaurants in the Capital city of Romania, at the ”Fine Dining” cathegory, The Artist is followed by Vacamuuu, Osho and Le Bistrot Francais.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"it-IT\">RADISSON Blu in Braşov</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The spring of 2018 will bring in the city of Brasov the second Radisson Blu hotel in Romania. Carlson Rezidor Hotel Group, the owner of the brand, and Tresor Com, controlled by Neamtu Family in Brasov, signed in November the franchise contract for the new hotel. Radisson Blu Brasov will be located in the historical area, opposite the City Hall and will probably be rated 5 stars. The estimated 10 million Euros investment will conclude in a hotel unit with 105 rooms, restaurants, conference facilities, bar, SPA &amp; fitness area, etc.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Tresor Com bought in 2015, from Telekom Romania, a building in central Brasov, in order to convert it into a hotel. In Romania the Carlson Rezidor Group operates the Radisson Blu and Park Inn by Radisson hotels in Bucharest.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MYIA KOSEI: “The beauty in the hearts of the Romanians is fascinating for me!”</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">The Cãrture</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: large;\">ș</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ti Verona Tea House in Bucharest has been once again the witness of a love declaration. This was performed by the Japanese Myia Kosei that presented to the public a photo album dedicated to the Romanian historical region of Maramures.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\">“<span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"font-size: large;\">The color photos are like a theatre play of colors (…) they relate to each other in a most subtle way, in order to create a wonderful show. </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"it-IT\">They compose poems. </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Goethe used to say that they spring from the combination of the beauty of the nature and the human sense of the sight. I am largely attracted by the natural beauty and the beauty in humans’ souls. Romanian people always make a wonderfully shaped composition” – said Myia Kosei. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: medium;\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Virgil </span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Ș</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">tefan Ni</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: large;\">ț</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">ulescu, editor in chief of Revista muzeelor appreciates that “Myia Kosei is seduced by the scenery offered by the traditional man. He says that life in the villages of Maramures is changing and we should not force people embrace change just for the sake of it.” Myia Kosei has been travelling in the country and photographing Romania for over 50 years.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">SIBIU – European Region of Gastronomy in 2019</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">The City of Sibiu in Romania and the South Egeean Region of Greece (that includes the islands of Santorini, Mykonos, Rodos and Patmos) were named the </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">European Regions of Gastronomy of 2019</span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. The title is given every year by the International Institute for Gastronomy, Culture, Arts and Tourism (IGCAT), with the support of several European Institutions. Its goal is to stimulate innovation in gastronomy and to encourage tourism.</span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Due to its new title of European Region of Gastronomy - Sibiul will host in 2019 several events related to local gastronomy. The benefits will expand to travel and education as well, several of the programmes planned promoting healthy food concepts and the responsible usage of food sources</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">” - said Astrid Fodor, Mayor of Sibiu.</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">250 companies met at Romexpo</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">A new edition of the Romanian Travel Show took place at Romexpo complex in Bucharest at the end of November. Over 230 travel agencies and tour-operators from Romania, Bulgaria, Germany, Greece, India, Jordan, Israel, Italy, Macedonia, UK, Palestine, Dominican Republic, Hungary, Tunisia, South Africa, etc. presented their offers. Several City Councils in Romania and various representatives of Romanian cities presented their top attractions in: Bucharest, Piatra Neamt, Sibiu, Panciu, Sighisoara, Fagaras, Horezu, Techirghiol, Targoviste, Iasi etc.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Mastercard launched welcometoBucharest</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">In the past six years Bucharest – The Capital City of Romania - has seen one of the fastest growths regarding travel visits, ranking 8th according to Mastercard Global Destinations Cities Index 2016. The welcometoBucharest is a campaign valid till February 7th, 2017, and offers special benefits and surprizes to travellers that will use their Mastercard during the visit of the city. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Through this campaign we wanted to include Bucharest on the map of the cities that offer modern card payment methods, in such a way that tourists know they can easily pay, simply and securely, when they visit us, using the most modern technologies, such as contactless.” - said Cosmin Vladimirescu, Mastercard General Manager for Romania.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Using Mastercard partners all travellers to Bucharest will be able to benefit of free transfers from the airport to the hotels and back (through Uber), relevant discounts in travel related areas and much more.</span></span></span>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\">INTERVIEW OF THE MONTH:</span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\">MARIUS BAZAVAN: “</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">The BACOLUX chain is growing slowly but strong!”</span></span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\"><span lang=\"ro-RO\">The story started with a small unit in Craiova, followed by a tourist pension in Bușteni resort (Prahova Valley) and in 2011 two large hotels were added - Diana and Afrodita in the SPA resort of Băile Herculane. Today Bacolux is a hotel chain that ownes and offers about 1000 rooms on the Romanian travel market.</span></span></span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,sans-serif;\"><span style=\"font-size: medium;\">Marian Bazavan (53 years old), having over 30 years experience in the travel business, is the founder and owner of the chain. His sons Marius and Florin Bazavan, are the managers and business developers. In an interview for our magazine Marius said: ”the story of Bacolux chain started having as its engine the wish to contribute in relaunching an important part of the local hotel industry, through our two hotels in Băile Herculane – a SPA and cure resort established by the Romans. Our aim is to form young managers and teams to perform and get to feel the taste of success. The Bacolux chain is growing slowly but strong. Now we concentrate on the present, but this does not mean that we do not already think at the next possible investments!” </span></span></span></p>','The ARTIST  is in Top 25, ENGLISH VERSION no 152','','inherit','closed','closed','','5410-revision-v1','','','2017-04-02 23:00:28','2017-04-02 21:00:28','',5410,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5410-revision-v1/',0,'revision','',0),(5413,1,'2017-04-02 23:03:35','2017-04-02 21:03:35','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Acestea sunt coordonatele <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">celei de-a VI-a Conferinţe, serie a cărui iniţiator este Asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ia Pro Turism Herculane. De la debut, în aprilie 2014, evenimentele au reunit peste 700 de speciali<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti din domeniul medical, operatori <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i autorită</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i din turismul românesc dar <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de peste hotare. Noua edi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie a avut ca generic „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Băile Herculane, mai mult decât apă – Wellness, energie </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă” şi a atras experţi şi specialişti din acest domeniu sau de pe segmente conexe.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.-Herculane-023.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5449\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5449\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.-Herculane-023.jpg\" alt=\"Ev. Herculane 023\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Conferin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">a găzduită de Hotelul Afrodita </span>– de unde nu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> au lipsit Ambasadorii Băilor Herculane</span> -, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> şi-a propus să dezvolte promovarea </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i prezentarea terapiilor ce folosesc ap<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ele cu proprietă</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i speciale ale zonei, în contextul noilor tendin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>e de wellness din Europa. Un punct central al asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei rămâne în continuare promovarea preven</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei cât <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i a unui stil de via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă sănătos </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i o valorificare corectă a resurselor naturale </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i istorice ale zonei.<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ,, Ne bucurăm că echipa noastră </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i numărul membrilor asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei a crescut considerabil în ultimul an, ceea ce ne dă încrederea nu numai că suntem pe drumul cel bun dar şi că staţiunea are un viitor certificat de resursele naturale</span>. Aceste <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">evenimente sunt o ocazie minunată ca to</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i cei implica<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i în dezvoltarea zonei să profite de platforma de comunicarea deja realizată, loc unde </span>putem genera proiecte pentru viitor” – a declarat Marinela Badea, pre<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>edintele Asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei Pro Turism Herculane. Det<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">alii despre conţinutul dezbaterilor în numărul viitor.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><strong>Ambasador al Băilor Herculane</strong> </span></span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MYIA KOSEI: “<span lang=\"ro-RO\">Mã fascineazã frumusetea din sufletul românilor!”</span>\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.Miya-Kosei-020.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5450\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5450\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.Miya-Kosei-020.jpg\" alt=\"Ev.Miya Kosei 020\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ceainãria Cãrture<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti Verona din Capitalã a fost din nou martorul unei declaraþii de dragoste. Ea a fost fãcutã de artistul nipon Myia Kosei care face fotografii în România de mai bine de 5 decenii. Evenimentul a fost personalizat prin lansarea albumului dedicat Maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ului. „Fotografiile în culori sunt un teatru în culori. Cum spunea Goethe, toate culorile sunt vectori între alb <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i negru. Ele se între<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>es unele cu altele într-un fel subtil, pentru a pune în scenã un spectacol minunat. Ele compun poeme. Goethe spunea cã ele apar în coloaborarea dintre frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturii <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i sim<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ul omenesc al vederii.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev-Miya-Kosei-33.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5451\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5451\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev-Miya-Kosei-33.jpg\" alt=\"Ev Miya Kosei 33\" width=\"1024\" height=\"628\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Sunt foarte atras de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturalã <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea din sufletele oamenilor. Românii dau mereu o compozi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie de o formã minunatã” – aprecia Myia Kosei. Virgil <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">Ș</span>tefan Ni<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ulescu, redactor-<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ef al Revistei muzeelor considera la rândul sãu cã “Myia Kosei e sedus funciarmente, de peisajul creat de omul tradi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ional. El ne spune cã via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>a satelelor maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ene se schimbã, dar nu este cazul sã îi for<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ãm pe ace<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti oameni sã adopte schimbarea de dragul acesteia, a<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>a cum ar fi o prostie sã îi îndrepãrtãm, în ritm gimnastic, de sensurile legãturilor tainice cu strãmo<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ii.”</span></span></p>\r\nMARIAN CONSTANTINESCU\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">@ 250 DE COMPANII LA ROMEXPO</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Între 17 şi 20 noiembrie s-a desfăş</span>urat la Complexul Romexpo <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">din Bucureşti o nouă ediţie a Târgului de Turism</span> al României. Peste 230 de operatori turistici din România, Bulgaria, Germania, Grecia, India, Iordania, Israel, Italia, Macedonia, Marea Britanie,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Palestina, Republica Dominicană</span>, Ungaria, Tunisia, Republica S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ud Africană etc, şi-au expus</span> ofertele. La eveniment au<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> fost prezente şi Consiliile Judeţene din Arad, Argeş, Bacău, Brăila, Dâmboviţ</span>a, Gorj, Har<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ghita, Hunedoara, Maramureş, Mehedinţ</span>i, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Satu-Mare, Sibiu, Suceava, Neamţ, dar şi reprezentanţi ai oraşelor Bucureşti, Piatra Neamţ, Sibiu, Panciu, Sighişoara, Făgăraş, Horezu, Techirghiol, Târgovişte, Iaş</span>i etc.</span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CENTRU PENTRU CONVEN</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IA CARPATICĂ</span></span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ministerul Economiei <span lang=\"ro-RO\">va înfiin</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">a un Centru</span> Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>n de Coordonare a Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Carpatice privind Turismul Durabil <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. El va avea sediul la </span>Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov, <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i va gestiona circula</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ia </span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i </span>destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile turistice din Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. Centrul va avea cinci posturi, iar cheltuielile de personal sunt estimate la 25.000 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lei pe lună. </span></span>El <span lang=\"ro-RO\">va func</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">iona î</span>n cadrul ANT. Reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii statelor membre ale ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativei regionale Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Carpatic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> sunt</span> Ucraina, Cehia, Slovacia, Ungaria, Serbia<span lang=\"ro-RO\">, </span>Muntenegru, Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Polonia<span lang=\"ro-RO\">,</span> pe teritoriul c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>rora se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. </span>Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia-cadru pentru protec<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvoltarea durabi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lă</span></span> a Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor a fost semnat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> î</span>n 2003 <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i a devenit opera</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ional</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă din </span></span>4 ianuarie 2006.</span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">AUTORITATEA NA</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IONALĂ PENTRU TURISM (ANT)</span></span></span></span></strong>\r\n\r\n<a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">...a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că va autoriza 12 noi sta</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">iuni turistice. Conform evaluărilor speciali</span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">tilor acestei institu</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ii </span>vor primi <span lang=\"ro-RO\">acest statut:</span> comuna Sucevi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (jud. Suceava), comuna Pojor<span lang=\"ro-RO\">â</span>ta (Suceava), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Banffy-Topli<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Harghita), Borsec (Harghita), Negre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti-Oa<span lang=\"ro-RO\">ș</span>, (Satu Mare), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Ocna Dej, (Cluj), comuna S<span lang=\"ro-RO\">â</span>ngiorgiu de Mur<span lang=\"ro-RO\">e</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span> (Mure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>), localitatea Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a N<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ud), Moine<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti (Bac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>u), comuna Baia de Fier (Gorj), comuna Boghi<span lang=\"ro-RO\">ș</span> (S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>laj), comuna Moisei (Maramure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>). Atestarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor turistice permite, pe l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> dezvoltarea socio-economic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> a acestor localit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span>i, posibilitatea de accesare a unor fonduri europene<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> în scopul dezvoltării </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i reconversiei zonelor respective. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">SĂ CONTINUĂM COOPERAREA!</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">” </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Conferinţa de lansare</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> a Programului Interreg V-A România-Ungaria, organizată sub deviza “Să continuăm cooperarea!”, a fost găzduită de Oradea.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La eveniment a fost prezentat stadiul implement</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ării programului, a perspectivelor de cooperare, precum şi a iniţiativelor transfrontaliere materializate</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Conferinţa a reunit peste 150 de participanţi din ambele state partenere</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Evenimentul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a inclus şi o expoziţie</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> de fotografii realizate de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">cunoscutul artist orădean Ovi D. Pop.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În acord cu poziţia Comisiei Europene, respectiv orientarea către proiecte de impact şi obţinerea de rezultate, Autoritatea de Management a oferit informaţii legate de calendarul lansării apelurilor de proiecte. </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Programul Interreg V-A România-Ungaria finanþeazã proiecte româno-ungare, care abordeazã nevoi identificate pe ambele laturi ale graniþei ºi necesitã o abordare comunã. Alte i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">nformaţii pe: </span></span></span></span><a href=\"http://interreg-rohu.eu/ro/home\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><u>http://interreg-rohu.eu/ro/home.</u></span></span></span></a>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #141313;\"><span style=\"font-size: large;\">FPTR A SOLICITAT <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ANT ŞI O LISTĂ CU HOTELURI ŞI RESTAURANTE</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #141313;\">…<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">după modelul celei cu agen</span>țiile de turism. Federația Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR)<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> apreciază demersurile ce</span> au permis <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cură</span>țarea pieț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ei de turism, măsură</span> pe care hotelierii au solicitat-o de mult timp. În contextul actual, hotelierii vor fi mult mai atenți cu ce agenții de turism vor c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">olabora pe viitor, mai ales că </span>aproape 40 de agenții dintre cele care și-au pierdut licența erau membre ANAT. FPTR consider<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă că această măsura trebuie aplicată </span>și în cazul hotelurilor și al restaurantelor pentru ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> industria turismului să func</span>ționeze corect, transparent și în favoarea clientului final. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Este nevoie de o listă completă cu hotelurile, unde să apară nu doar clasif</span>icarea, ci și societatea de care aparție unitatea. FPTR <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">reprezintă </span>angajatori a peste 33.000 de salariați, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cu o cifră de afaceri cumulată de peste </span>5 miliarde de euro -\r\na declarat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Nicolae Bucovală, Prim-vicepreşedinte </span>FPTR.\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">4 NOI AUTOBUZE</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă ce a constatat că linia turistică <a href=\"http://www.infotravelromania.com/bucharest-city-tour-bus-picture-and-information/\" target=\"_blank\">Bucharest City Tour</a> este destul de rentabilă (circa 190.000 de lei profit în 2015) </span></span>Regia Autonoma de Transport Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATB<span lang=\"ro-RO\">) a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">i-a propus să achizi</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ioneze 4 autobuze noi cu etaj ce vor fi utilizate în acest</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> scop. Valoarea totală a contractului se ridică la circa 4 milioane de lei, plus TVA. Până în prezent </span></span>transportatorul utiliz<span lang=\"ro-RO\">a a</span>utobuze <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchiriate de la Regia Autonom<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> de Transport <span lang=\"ro-RO\">di</span>n Comun Constan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATC<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pentru care pl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>te<span lang=\"ro-RO\">a</span> 645.000 <span lang=\"ro-RO\">de lei, plus </span>TVA, pe<span lang=\"ro-RO\">ntru</span> 6 luni<span lang=\"ro-RO\"> de exploatare (în </span> intervalul 15 mai - 15 octombrie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> al fiecărui an). </span></span></span></span>','BĂILE HERCULANE: Apă, wellness şi viaţă, EVENIMENTE nr.152','','publish','open','open','','baile-herculane-apa-wellness-si-viata-evenimente-nr-152','','\nhttp://www.infotravelromania.com/bucharest-city-tour-bus-picture-and-information/','2017-04-03 00:15:53','2017-04-02 22:15:53','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5413',0,'post','',0),(5414,1,'2017-04-02 23:03:35','2017-04-02 21:03:35','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Acestea sunt coordonatele <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">celei de-a VI-a Conferinţe, serie a cărui iniţiator este Asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ia Pro Turism Herculane. De la debut, în aprilie 2014, evenimentele au reunit peste 700 de speciali<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti din domeniul medical, operatori <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i autorită</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i din turismul românesc dar <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de peste hotare. Noua edi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie a avut ca generic „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Băile Herculane, mai mult decât apă – Wellness, energie </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă” şi a atras experţi şi specialişti din acest domeniu sau de pe segmente conexe. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Conferin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">a găzduită de Hotelul Afrodita </span>– de unde nu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> au lipsit Ambasadorii Băilor Herculane</span> -, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> şi-a propus să dezvolte promovarea </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i prezentarea terapiilor ce folosesc ap<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ele cu proprietă</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i speciale ale zonei, în contextul noilor tendin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>e de wellness din Europa. Un punct central al asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei rămâne în continuare promovarea preven</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei cât <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i a unui stil de via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă sănătos </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i o valorificare corectă a resurselor naturale </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i istorice ale zonei.<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ,, Ne bucurăm că echipa noastră </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i numărul membrilor asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei a crescut considerabil în ultimul an, ceea ce ne dă încrederea nu numai că suntem pe drumul cel bun dar şi că staţiunea are un viitor certificat de resursele naturale</span>. Aceste <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">evenimente sunt o ocazie minunată ca to</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i cei implica<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i în dezvoltarea zonei să profite de platforma de comunicarea deja realizată, loc unde </span>putem genera proiecte pentru viitor” – a declarat Marinela Badea, pre<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>edintele Asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei Pro Turism Herculane. Det<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">alii despre conţinutul dezbaterilor în numărul viitor.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN CONSTANTINESCU</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ambasador al Băilor Herculane </span></span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MYIA KOSEI: “<span lang=\"ro-RO\">Mã fascineazã frumuseþea din sufletul românilor!”</span> </span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ceainãria Cãrture<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti Verona din Capitalã a fost din nou martorul unei declaraþii de dragoste. Ea a fost fãcutã de artistul nipon Myia Kosei care face fotografii în România de mai bine de 5 decenii. Evenimentul a fost personalizat prin lansarea albumului dedicat Maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ului. „Fotografiile în culori sunt un teatru în culori. Cum spunea Goethe, toate culorile sunt vectori între alb <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i negru. Ele se între<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>es unele cu altele într-un fel subtil, pentru a pune în scenã un spectacol minunat. Ele compun poeme. Goethe spunea cã ele apar în coloaborarea dintre frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturii <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i sim<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ul omenesc al vederii.  Sunt foarte atras de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturalã <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea din sufletele oamenilor. Românii dau mereu o compozi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie de o formã minunatã” – aprecia Myia Kosei. Virgil <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">Ș</span>tefan Ni<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ulescu, redactor-<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ef al Revistei muzeelor considera la rândul sãu cã “Myia Kosei e sedus funciarmente, de peisajul creat de omul tradi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ional. El ne spune cã via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>a satelelor maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ene se schimbã, dar nu este cazul sã îi for<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ãm pe ace<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti oameni sã adopte schimbarea de dragul acesteia, a<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>a cum ar fi o prostie sã îi îndrepãrtãm, în ritm gimnastic, de sensurile legãturilor tainice cu strãmo<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ii.”</span></span></p>\r\nMARIAN CONSTANTINESCU\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">@ 250 DE COMPANII LA ROMEXPO</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Între 17 şi 20 noiembrie s-a desfăş</span>urat la Complexul Romexpo <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">din Bucureşti o nouă ediţie a Târgului de Turism</span> al României. Peste 230 de operatori turistici din România, Bulgaria, Germania, Grecia, India, Iordania, Israel, Italia, Macedonia, Marea Britanie,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Palestina, Republica Dominicană</span>, Ungaria, Tunisia, Republica S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ud Africană etc, şi-au expus</span> ofertele. La eveniment au<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> fost prezente şi Consiliile Judeţene din Arad, Argeş, Bacău, Brăila, Dâmboviţ</span>a, Gorj, Har<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ghita, Hunedoara, Maramureş, Mehedinţ</span>i, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Satu-Mare, Sibiu, Suceava, Neamţ, dar şi reprezentanţi ai oraşelor Bucureşti, Piatra Neamţ, Sibiu, Panciu, Sighişoara, Făgăraş, Horezu, Techirghiol, Târgovişte, Iaş</span>i etc.</span></span></p>\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CENTRU PENTRU CONVEN</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IA CARPATICĂ</span></span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ministerul Economiei <span lang=\"ro-RO\">va înfiin</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">a un Centru</span> Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>n de Coordonare a Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Carpatice privind Turismul Durabil <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. El va avea sediul la </span>Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov, <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i va gestiona circula</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ia </span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i </span>destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile turistice din Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. Centrul va avea cinci posturi, iar cheltuielile de personal sunt estimate la 25.000 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lei pe lună. </span></span>El <span lang=\"ro-RO\">va func</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">iona î</span>n cadrul ANT. Reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii statelor membre ale ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativei regionale Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Carpatic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> sunt</span> Ucraina, Cehia, Slovacia, Ungaria, Serbia<span lang=\"ro-RO\">, </span>Muntenegru, Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Polonia<span lang=\"ro-RO\">,</span> pe teritoriul c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>rora se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. </span>Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia-cadru pentru protec<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvoltarea durabi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lă</span></span> a Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor a fost semnat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> î</span>n 2003 <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i a devenit opera</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ional</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă din </span></span>4 ianuarie 2006.</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">AUTORITATEA NA</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IONALĂ PENTRU TURISM (ANT)</span></span></span></span>\r\n\r\n<a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">...a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că va autoriza 12 noi sta</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">iuni turistice. Conform evaluărilor speciali</span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">tilor acestei institu</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ii </span>vor primi <span lang=\"ro-RO\">acest statut:</span> comuna Sucevi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (jud. Suceava), comuna Pojor<span lang=\"ro-RO\">â</span>ta (Suceava), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Banffy-Topli<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Harghita), Borsec (Harghita), Negre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti-Oa<span lang=\"ro-RO\">ș</span>, (Satu Mare), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Ocna Dej, (Cluj), comuna S<span lang=\"ro-RO\">â</span>ngiorgiu de Mur<span lang=\"ro-RO\">e</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span> (Mure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>), localitatea Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a N<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ud), Moine<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti (Bac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>u), comuna Baia de Fier (Gorj), comuna Boghi<span lang=\"ro-RO\">ș</span> (S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>laj), comuna Moisei (Maramure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>). Atestarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor turistice permite, pe l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> dezvoltarea socio-economic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> a acestor localit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span>i, posibilitatea de accesare a unor fonduri europene<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> în scopul dezvoltării </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i reconversiei zonelor respective. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">SĂ CONTINUĂM COOPERAREA!</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">” </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Conferinţa de lansare</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> a Programului Interreg V-A România-Ungaria, organizată sub deviza “Să continuăm cooperarea!”, a fost găzduită de Oradea.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La eveniment a fost prezentat stadiul implement</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ării programului, a perspectivelor de cooperare, precum şi a iniţiativelor transfrontaliere materializate</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Conferinţa a reunit peste 150 de participanţi din ambele state partenere</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Evenimentul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a inclus şi o expoziţie</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> de fotografii realizate de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">cunoscutul artist orădean Ovi D. Pop.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În acord cu poziţia Comisiei Europene, respectiv orientarea către proiecte de impact şi obţinerea de rezultate, Autoritatea de Management a oferit informaţii legate de calendarul lansării apelurilor de proiecte. </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Programul Interreg V-A România-Ungaria finanþeazã proiecte româno-ungare, care abordeazã nevoi identificate pe ambele laturi ale graniþei ºi necesitã o abordare comunã. Alte i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">nformaţii pe: </span></span></span></span><a href=\"http://interreg-rohu.eu/ro/home\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><u>http://interreg-rohu.eu/ro/home.</u></span></span></span></a>\r\n\r\n<span style=\"color: #141313;\"><span style=\"font-size: large;\">FPTR A SOLICITAT <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ANT ŞI O LISTĂ CU HOTELURI ŞI RESTAURANTE</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #141313;\">…<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">după modelul celei cu agen</span>țiile de turism. Federația Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR)<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> apreciază demersurile ce</span> au permis <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cură</span>țarea pieț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ei de turism, măsură</span> pe care hotelierii au solicitat-o de mult timp. În contextul actual, hotelierii vor fi mult mai atenți cu ce agenții de turism vor c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">olabora pe viitor, mai ales că </span>aproape 40 de agenții dintre cele care și-au pierdut licența erau membre ANAT. FPTR consider<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă că această măsura trebuie aplicată </span>și în cazul hotelurilor și al restaurantelor pentru ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> industria turismului să func</span>ționeze corect, transparent și în favoarea clientului final. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Este nevoie de o listă completă cu hotelurile, unde să apară nu doar clasif</span>icarea, ci și societatea de care aparție unitatea. FPTR <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">reprezintă </span>angajatori a peste 33.000 de salariați, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cu o cifră de afaceri cumulată de peste </span>5 miliarde de euro -\r\na declarat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Nicolae Bucovală, Prim-vicepreşedinte </span>FPTR.\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">4 NOI AUTOBUZE</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă ce a constatat că linia turistică Bucharest City Tour este destul de rentabilă (circa 190.000 de lei profit în 2015) </span></span>Regia Autonoma de Transport Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATB<span lang=\"ro-RO\">) a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">i-a propus să achizi</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ioneze 4 autobuze noi cu etaj ce vor fi utilizate în acest</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> scop. Valoarea totală a contractului se ridică la circa 4 milioane de lei, plus TVA. Până în prezent </span></span>transportatorul utiliz<span lang=\"ro-RO\">a a</span>utobuze <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchiriate de la Regia Autonom<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> de Transport <span lang=\"ro-RO\">di</span>n Comun Constan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATC<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pentru care pl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>te<span lang=\"ro-RO\">a</span> 645.000 <span lang=\"ro-RO\">de lei, plus </span>TVA, pe<span lang=\"ro-RO\">ntru</span> 6 luni<span lang=\"ro-RO\"> de exploatare (în </span> intervalul 15 mai - 15 octombrie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> al fiecărui an). </span></span></span></span>','BĂILE HERCULANE: Apă, wellness şi viaţă, EVENIMENTE nr.152','','inherit','closed','closed','','5413-revision-v1','','','2017-04-02 23:03:35','2017-04-02 21:03:35','',5413,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5413-revision-v1/',0,'revision','',0),(5415,1,'2017-04-03 00:15:33','2017-04-02 22:15:33','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Acestea sunt coordonatele <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">celei de-a VI-a Conferinţe, serie a cărui iniţiator este Asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ia Pro Turism Herculane. De la debut, în aprilie 2014, evenimentele au reunit peste 700 de speciali<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti din domeniul medical, operatori <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i autorită</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i din turismul românesc dar <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de peste hotare. Noua edi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie a avut ca generic „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Băile Herculane, mai mult decât apă – Wellness, energie </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă” şi a atras experţi şi specialişti din acest domeniu sau de pe segmente conexe.\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.-Herculane-023.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5449\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5449\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.-Herculane-023.jpg\" alt=\"Ev. Herculane 023\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\n</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Conferin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">a găzduită de Hotelul Afrodita </span>– de unde nu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> au lipsit Ambasadorii Băilor Herculane</span> -, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> şi-a propus să dezvolte promovarea </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i prezentarea terapiilor ce folosesc ap<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ele cu proprietă</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i speciale ale zonei, în contextul noilor tendin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>e de wellness din Europa. Un punct central al asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei rămâne în continuare promovarea preven</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei cât <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i a unui stil de via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă sănătos </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i o valorificare corectă a resurselor naturale </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i istorice ale zonei.<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ,, Ne bucurăm că echipa noastră </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i numărul membrilor asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei a crescut considerabil în ultimul an, ceea ce ne dă încrederea nu numai că suntem pe drumul cel bun dar şi că staţiunea are un viitor certificat de resursele naturale</span>. Aceste <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">evenimente sunt o ocazie minunată ca to</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i cei implica<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i în dezvoltarea zonei să profite de platforma de comunicarea deja realizată, loc unde </span>putem genera proiecte pentru viitor” – a declarat Marinela Badea, pre<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>edintele Asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei Pro Turism Herculane. Det<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">alii despre conţinutul dezbaterilor în numărul viitor.</span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>\n<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><strong>Ambasador al Băilor Herculane</strong> </span></span></span>\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MYIA KOSEI: “<span lang=\"ro-RO\">Mã fascineazã frumusetea din sufletul românilor!”</span>\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.Miya-Kosei-020.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5450\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5450\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.Miya-Kosei-020.jpg\" alt=\"Ev.Miya Kosei 020\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\n</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ceainãria Cãrture<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti Verona din Capitalã a fost din nou martorul unei declaraþii de dragoste. Ea a fost fãcutã de artistul nipon Myia Kosei care face fotografii în România de mai bine de 5 decenii. Evenimentul a fost personalizat prin lansarea albumului dedicat Maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ului. „Fotografiile în culori sunt un teatru în culori. Cum spunea Goethe, toate culorile sunt vectori între alb <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i negru. Ele se între<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>es unele cu altele într-un fel subtil, pentru a pune în scenã un spectacol minunat. Ele compun poeme. Goethe spunea cã ele apar în coloaborarea dintre frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturii <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i sim<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ul omenesc al vederii.  Sunt foarte atras de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturalã <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea din sufletele oamenilor. Românii dau mereu o compozi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie de o formã minunatã” – aprecia Myia Kosei. Virgil <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">Ș</span>tefan Ni<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ulescu, redactor-<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ef al Revistei muzeelor considera la rândul sãu cã “Myia Kosei e sedus funciarmente, de peisajul creat de omul tradi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ional. El ne spune cã via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>a satelelor maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ene se schimbã, dar nu este cazul sã îi for<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ãm pe ace<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti oameni sã adopte schimbarea de dragul acesteia, a<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>a cum ar fi o prostie sã îi îndrepãrtãm, în ritm gimnastic, de sensurile legãturilor tainice cu strãmo<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ii.”</span></span></p>\nMARIAN CONSTANTINESCU\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">@ 250 DE COMPANII LA ROMEXPO</span></span></strong></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Între 17 şi 20 noiembrie s-a desfăş</span>urat la Complexul Romexpo <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">din Bucureşti o nouă ediţie a Târgului de Turism</span> al României. Peste 230 de operatori turistici din România, Bulgaria, Germania, Grecia, India, Iordania, Israel, Italia, Macedonia, Marea Britanie,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Palestina, Republica Dominicană</span>, Ungaria, Tunisia, Republica S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ud Africană etc, şi-au expus</span> ofertele. La eveniment au<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> fost prezente şi Consiliile Judeţene din Arad, Argeş, Bacău, Brăila, Dâmboviţ</span>a, Gorj, Har<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ghita, Hunedoara, Maramureş, Mehedinţ</span>i, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Satu-Mare, Sibiu, Suceava, Neamţ, dar şi reprezentanţi ai oraşelor Bucureşti, Piatra Neamţ, Sibiu, Panciu, Sighişoara, Făgăraş, Horezu, Techirghiol, Târgovişte, Iaş</span>i etc.</span></span></p>\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CENTRU PENTRU CONVEN</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IA CARPATICĂ</span></span></span></span></strong>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ministerul Economiei <span lang=\"ro-RO\">va înfiin</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">a un Centru</span> Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>n de Coordonare a Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Carpatice privind Turismul Durabil <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. El va avea sediul la </span>Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov, <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i va gestiona circula</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ia </span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i </span>destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile turistice din Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. Centrul va avea cinci posturi, iar cheltuielile de personal sunt estimate la 25.000 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lei pe lună. </span></span>El <span lang=\"ro-RO\">va func</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">iona î</span>n cadrul ANT. Reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii statelor membre ale ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativei regionale Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Carpatic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> sunt</span> Ucraina, Cehia, Slovacia, Ungaria, Serbia<span lang=\"ro-RO\">, </span>Muntenegru, Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Polonia<span lang=\"ro-RO\">,</span> pe teritoriul c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>rora se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. </span>Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia-cadru pentru protec<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvoltarea durabi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lă</span></span> a Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor a fost semnat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> î</span>n 2003 <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i a devenit opera</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ional</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă din </span></span>4 ianuarie 2006.</span></span>\n\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">AUTORITATEA NA</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IONALĂ PENTRU TURISM (ANT)</span></span></span></span></strong>\n\n<a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">...a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că va autoriza 12 noi sta</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">iuni turistice. Conform evaluărilor speciali</span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">tilor acestei institu</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ii </span>vor primi <span lang=\"ro-RO\">acest statut:</span> comuna Sucevi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (jud. Suceava), comuna Pojor<span lang=\"ro-RO\">â</span>ta (Suceava), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Banffy-Topli<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Harghita), Borsec (Harghita), Negre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti-Oa<span lang=\"ro-RO\">ș</span>, (Satu Mare), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Ocna Dej, (Cluj), comuna S<span lang=\"ro-RO\">â</span>ngiorgiu de Mur<span lang=\"ro-RO\">e</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span> (Mure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>), localitatea Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a N<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ud), Moine<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti (Bac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>u), comuna Baia de Fier (Gorj), comuna Boghi<span lang=\"ro-RO\">ș</span> (S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>laj), comuna Moisei (Maramure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>). Atestarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor turistice permite, pe l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> dezvoltarea socio-economic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> a acestor localit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span>i, posibilitatea de accesare a unor fonduri europene<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> în scopul dezvoltării </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i reconversiei zonelor respective. </span></span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">SĂ CONTINUĂM COOPERAREA!</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">” </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Conferinţa de lansare</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> a Programului Interreg V-A România-Ungaria, organizată sub deviza “Să continuăm cooperarea!”, a fost găzduită de Oradea.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La eveniment a fost prezentat stadiul implement</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ării programului, a perspectivelor de cooperare, precum şi a iniţiativelor transfrontaliere materializate</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Conferinţa a reunit peste 150 de participanţi din ambele state partenere</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Evenimentul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a inclus şi o expoziţie</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> de fotografii realizate de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">cunoscutul artist orădean Ovi D. Pop.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În acord cu poziţia Comisiei Europene, respectiv orientarea către proiecte de impact şi obţinerea de rezultate, Autoritatea de Management a oferit informaţii legate de calendarul lansării apelurilor de proiecte. </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Programul Interreg V-A România-Ungaria finanþeazã proiecte româno-ungare, care abordeazã nevoi identificate pe ambele laturi ale graniþei ºi necesitã o abordare comunã. Alte i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">nformaţii pe: </span></span></span></span><a href=\"http://interreg-rohu.eu/ro/home\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><u>http://interreg-rohu.eu/ro/home.</u></span></span></span></a>\n\n<strong><span style=\"color: #141313;\"><span style=\"font-size: large;\">FPTR A SOLICITAT <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ANT ŞI O LISTĂ CU HOTELURI ŞI RESTAURANTE</span></span></span></strong>\n\n<span style=\"color: #141313;\">…<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">după modelul celei cu agen</span>țiile de turism. Federația Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR)<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> apreciază demersurile ce</span> au permis <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cură</span>țarea pieț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ei de turism, măsură</span> pe care hotelierii au solicitat-o de mult timp. În contextul actual, hotelierii vor fi mult mai atenți cu ce agenții de turism vor c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">olabora pe viitor, mai ales că </span>aproape 40 de agenții dintre cele care și-au pierdut licența erau membre ANAT. FPTR consider<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă că această măsura trebuie aplicată </span>și în cazul hotelurilor și al restaurantelor pentru ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> industria turismului să func</span>ționeze corect, transparent și în favoarea clientului final. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Este nevoie de o listă completă cu hotelurile, unde să apară nu doar clasif</span>icarea, ci și societatea de care aparție unitatea. FPTR <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">reprezintă </span>angajatori a peste 33.000 de salariați, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cu o cifră de afaceri cumulată de peste </span>5 miliarde de euro -\na declarat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Nicolae Bucovală, Prim-vicepreşedinte </span>FPTR.\n</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">4 NOI AUTOBUZE</span></span>\n\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă ce a constatat că linia turistică <a href=\"http://www.infotravelromania.com/bucharest-city-tour-bus-picture-and-information/\" target=\"_blank\">Bucharest City Tour</a> este destul de rentabilă (circa 190.000 de lei profit în 2015) </span></span>Regia Autonoma de Transport Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATB<span lang=\"ro-RO\">) a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">i-a propus să achizi</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ioneze 4 autobuze noi cu etaj ce vor fi utilizate în acest</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> scop. Valoarea totală a contractului se ridică la circa 4 milioane de lei, plus TVA. Până în prezent </span></span>transportatorul utiliz<span lang=\"ro-RO\">a a</span>utobuze <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchiriate de la Regia Autonom<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> de Transport <span lang=\"ro-RO\">di</span>n Comun Constan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATC<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pentru care pl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>te<span lang=\"ro-RO\">a</span> 645.000 <span lang=\"ro-RO\">de lei, plus </span>TVA, pe<span lang=\"ro-RO\">ntru</span> 6 luni<span lang=\"ro-RO\"> de exploatare (în </span> intervalul 15 mai - 15 octombrie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> al fiecărui an). </span></span></span></span>','BĂILE HERCULANE: Apă, wellness şi viaţă, EVENIMENTE nr.152','','inherit','closed','closed','','5413-autosave-v1','','','2017-04-03 00:15:33','2017-04-02 22:15:33','',5413,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5413-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5416,1,'2017-04-02 23:05:16','2017-04-02 21:05:16','<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Acestea sunt coordonatele <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">celei de-a VI-a Conferinţe, serie a cărui iniţiator este Asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ia Pro Turism Herculane. De la debut, în aprilie 2014, evenimentele au reunit peste 700 de speciali<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti din domeniul medical, operatori <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i autorită</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i din turismul românesc dar <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de peste hotare. Noua edi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie a avut ca generic „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Băile Herculane, mai mult decât apă – Wellness, energie </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă” şi a atras experţi şi specialişti din acest domeniu sau de pe segmente conexe. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\">Conferin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">a găzduită de Hotelul Afrodita </span>– de unde nu<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> au lipsit Ambasadorii Băilor Herculane</span> -, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> şi-a propus să dezvolte promovarea </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i prezentarea terapiilor ce folosesc ap<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ele cu proprietă</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i speciale ale zonei, în contextul noilor tendin<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>e de wellness din Europa. Un punct central al asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei rămâne în continuare promovarea preven</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei cât <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i a unui stil de via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă sănătos </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i o valorificare corectă a resurselor naturale </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i istorice ale zonei.<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> ,, Ne bucurăm că echipa noastră </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i numărul membrilor asocia</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">iei a crescut considerabil în ultimul an, ceea ce ne dă încrederea nu numai că suntem pe drumul cel bun dar şi că staţiunea are un viitor certificat de resursele naturale</span>. Aceste <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">evenimente sunt o ocazie minunată ca to</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>i cei implica<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">i în dezvoltarea zonei să profite de platforma de comunicarea deja realizată, loc unde </span>putem genera proiecte pentru viitor” – a declarat Marinela Badea, pre<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>edintele Asocia<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>iei Pro Turism Herculane. Det<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">alii despre conţinutul dezbaterilor în numărul viitor.</span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>\r\n<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><strong>Ambasador al Băilor Herculane</strong> </span></span></span>\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">MYIA KOSEI: “<span lang=\"ro-RO\">Mã fascineazã frumusetea din sufletul românilor!”</span> </span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ceainãria Cãrture<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti Verona din Capitalã a fost din nou martorul unei declaraþii de dragoste. Ea a fost fãcutã de artistul nipon Myia Kosei care face fotografii în România de mai bine de 5 decenii. Evenimentul a fost personalizat prin lansarea albumului dedicat Maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ului. „Fotografiile în culori sunt un teatru în culori. Cum spunea Goethe, toate culorile sunt vectori între alb <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i negru. Ele se între<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>es unele cu altele într-un fel subtil, pentru a pune în scenã un spectacol minunat. Ele compun poeme. Goethe spunea cã ele apar în coloaborarea dintre frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturii <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i sim<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ul omenesc al vederii.  Sunt foarte atras de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea naturalã <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>i de frumuse<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ea din sufletele oamenilor. Românii dau mereu o compozi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ie de o formã minunatã” – aprecia Myia Kosei. Virgil <span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">Ș</span>tefan Ni<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ulescu, redactor-<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ef al Revistei muzeelor considera la rândul sãu cã “Myia Kosei e sedus funciarmente, de peisajul creat de omul tradi<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ional. El ne spune cã via<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>a satelelor maramure<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ene se schimbã, dar nu este cazul sã îi for<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ț</span>ãm pe ace<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ti oameni sã adopte schimbarea de dragul acesteia, a<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>a cum ar fi o prostie sã îi îndrepãrtãm, în ritm gimnastic, de sensurile legãturilor tainice cu strãmo<span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\">ș</span>ii.”</span></span></p>\r\nMARIAN CONSTANTINESCU\r\n<p align=\"LEFT\"><strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">@ 250 DE COMPANII LA ROMEXPO</span></span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"color: #000000;\"> <span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Între 17 şi 20 noiembrie s-a desfăş</span>urat la Complexul Romexpo <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">din Bucureşti o nouă ediţie a Târgului de Turism</span> al României. Peste 230 de operatori turistici din România, Bulgaria, Germania, Grecia, India, Iordania, Israel, Italia, Macedonia, Marea Britanie,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> Palestina, Republica Dominicană</span>, Ungaria, Tunisia, Republica S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ud Africană etc, şi-au expus</span> ofertele. La eveniment au<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> fost prezente şi Consiliile Judeţene din Arad, Argeş, Bacău, Brăila, Dâmboviţ</span>a, Gorj, Har<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ghita, Hunedoara, Maramureş, Mehedinţ</span>i, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Satu-Mare, Sibiu, Suceava, Neamţ, dar şi reprezentanţi ai oraşelor Bucureşti, Piatra Neamţ, Sibiu, Panciu, Sighişoara, Făgăraş, Horezu, Techirghiol, Târgovişte, Iaş</span>i etc.</span></span></p>\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">CENTRU PENTRU CONVEN</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IA CARPATICĂ</span></span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Ministerul Economiei <span lang=\"ro-RO\">va înfiin</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">a un Centru</span> Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>n de Coordonare a Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iei Carpatice privind Turismul Durabil <span lang=\"ro-RO\">î</span>n Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. El va avea sediul la </span>Bra<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ov, <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i va gestiona circula</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ia </span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i </span>destina<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iile turistice din Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i. Centrul va avea cinci posturi, iar cheltuielile de personal sunt estimate la 25.000 <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lei pe lună. </span></span>El <span lang=\"ro-RO\">va func</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">iona î</span>n cadrul ANT. Reprezentan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii statelor membre ale ini<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iativei regionale Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia Carpatic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> sunt</span> Ucraina, Cehia, Slovacia, Ungaria, Serbia<span lang=\"ro-RO\">, </span>Muntenegru, Rom<span lang=\"ro-RO\">â</span>nia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i Polonia<span lang=\"ro-RO\">,</span> pe teritoriul c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>rora se afl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> Mun<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ii Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>i<span lang=\"ro-RO\">. </span>Conven<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia-cadru pentru protec<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ia <span lang=\"ro-RO\">ș</span>i dezvoltarea durabi<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">lă</span></span> a Carpa<span lang=\"ro-RO\">ț</span>ilor a fost semnat<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\"> î</span>n 2003 <span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i a devenit opera</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ional</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă din </span></span>4 ianuarie 2006.</span></span>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">AUTORITATEA NA</span><span lang=\"ro-RO\">Ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">IONALĂ PENTRU TURISM (ANT)</span></span></span></span></strong>\r\n\r\n<a name=\"_GoBack\"></a> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">...a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că va autoriza 12 noi sta</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">iuni turistice. Conform evaluărilor speciali</span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">tilor acestei institu</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ii </span>vor primi <span lang=\"ro-RO\">acest statut:</span> comuna Sucevi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (jud. Suceava), comuna Pojor<span lang=\"ro-RO\">â</span>ta (Suceava), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Banffy-Topli<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Harghita), Borsec (Harghita), Negre<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti-Oa<span lang=\"ro-RO\">ș</span>, (Satu Mare), B<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ile Ocna Dej, (Cluj), comuna S<span lang=\"ro-RO\">â</span>ngiorgiu de Mur<span lang=\"ro-RO\">e</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span> (Mure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>), localitatea Colibi<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a (Bistri<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a N<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>ud), Moine<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti (Bac<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>u), comuna Baia de Fier (Gorj), comuna Boghi<span lang=\"ro-RO\">ș</span> (S<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>laj), comuna Moisei (Maramure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>). Atestarea sta<span lang=\"ro-RO\">ț</span>iunilor turistice permite, pe l<span lang=\"ro-RO\">â</span>ng<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> dezvoltarea socio-economic<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> a acestor localit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span>i, posibilitatea de accesare a unor fonduri europene<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> în scopul dezvoltării </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">i reconversiei zonelor respective. </span></span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\">„<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">SĂ CONTINUĂM COOPERAREA!</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">” </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\">Conferinţa de lansare</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> a Programului Interreg V-A România-Ungaria, organizată sub deviza “Să continuăm cooperarea!”, a fost găzduită de Oradea.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">La eveniment a fost prezentat stadiul implement</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">ării programului, a perspectivelor de cooperare, precum şi a iniţiativelor transfrontaliere materializate</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">.</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> Conferinţa a reunit peste 150 de participanţi din ambele state partenere</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">. Evenimentul </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">a inclus şi o expoziţie</span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"> de fotografii realizate de </span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">cunoscutul artist orădean Ovi D. Pop.</span></span></span></span> <span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">În acord cu poziţia Comisiei Europene, respectiv orientarea către proiecte de impact şi obţinerea de rezultate, Autoritatea de Management a oferit informaţii legate de calendarul lansării apelurilor de proiecte. </span></span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">Programul Interreg V-A România-Ungaria finanþeazã proiecte româno-ungare, care abordeazã nevoi identificate pe ambele laturi ale graniþei ºi necesitã o abordare comunã. Alte i</span></span></span><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\">nformaţii pe: </span></span></span></span><a href=\"http://interreg-rohu.eu/ro/home\"><span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\"><span lang=\"ro-RO\"><u>http://interreg-rohu.eu/ro/home.</u></span></span></span></a>\r\n\r\n<strong><span style=\"color: #141313;\"><span style=\"font-size: large;\">FPTR A SOLICITAT <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ANT ŞI O LISTĂ CU HOTELURI ŞI RESTAURANTE</span></span></span></strong>\r\n\r\n<span style=\"color: #141313;\">…<span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">după modelul celei cu agen</span>țiile de turism. Federația Patronatelor din Turismul Românesc (FPTR)<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> apreciază demersurile ce</span> au permis <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cură</span>țarea pieț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ei de turism, măsură</span> pe care hotelierii au solicitat-o de mult timp. În contextul actual, hotelierii vor fi mult mai atenți cu ce agenții de turism vor c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">olabora pe viitor, mai ales că </span>aproape 40 de agenții dintre cele care și-au pierdut licența erau membre ANAT. FPTR consider<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ă că această măsura trebuie aplicată </span>și în cazul hotelurilor și al restaurantelor pentru ca<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> industria turismului să func</span>ționeze corect, transparent și în favoarea clientului final. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Este nevoie de o listă completă cu hotelurile, unde să apară nu doar clasif</span>icarea, ci și societatea de care aparție unitatea. FPTR <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">reprezintă </span>angajatori a peste 33.000 de salariați, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">cu o cifră de afaceri cumulată de peste </span>5 miliarde de euro -\r\na declarat <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Nicolae Bucovală, Prim-vicepreşedinte </span>FPTR.\r\n</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">4 NOI AUTOBUZE</span></span>\r\n\r\n<span style=\"color: #000000;\"><span style=\"font-size: large;\">Dup<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă ce a constatat că linia turistică <a href=\"http://www.infotravelromania.com/bucharest-city-tour-bus-picture-and-information/\" target=\"_blank\">Bucharest City Tour</a> este destul de rentabilă (circa 190.000 de lei profit în 2015) </span></span>Regia Autonoma de Transport Bucure<span lang=\"ro-RO\">ș</span>ti<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATB<span lang=\"ro-RO\">) a anun</span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">at că </span></span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">i-a propus să achizi</span></span><span lang=\"ro-RO\">ț</span><span lang=\"ro-RO\">ioneze 4 autobuze noi cu etaj ce vor fi utilizate în acest</span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> scop. Valoarea totală a contractului se ridică la circa 4 milioane de lei, plus TVA. Până în prezent </span></span>transportatorul utiliz<span lang=\"ro-RO\">a a</span>utobuze <span lang=\"ro-RO\">î</span>nchiriate de la Regia Autonom<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span> de Transport <span lang=\"ro-RO\">di</span>n Comun Constan<span lang=\"ro-RO\">ț</span>a<span lang=\"ro-RO\"> (</span>RATC<span lang=\"ro-RO\">)</span>, pentru care pl<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ă</span></span>te<span lang=\"ro-RO\">a</span> 645.000 <span lang=\"ro-RO\">de lei, plus </span>TVA, pe<span lang=\"ro-RO\">ntru</span> 6 luni<span lang=\"ro-RO\"> de exploatare (în </span> intervalul 15 mai - 15 octombrie<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> al fiecărui an). </span></span></span></span>','BĂILE HERCULANE: Apă, wellness şi viaţă, EVENIMENTE nr.152','','inherit','closed','closed','','5413-revision-v1','','','2017-04-02 23:05:16','2017-04-02 21:05:16','',5413,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5413-revision-v1/',0,'revision','',0),(5417,1,'2017-04-02 23:08:19','2017-04-02 21:08:19','Municipiul Sibiu si regiunea Egeei de Sud din Grecia, care include insulele Santorini, Mykonos, Rodos si Patmos au fost desemnate drept Regiuni Europene Gastronomice pentru 2019 de catre Lonely Planet, cea mai mare editura de ghiduri de calatorie din lume.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Sibiu-gastro.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5453\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5453\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Sibiu-gastro.jpg\" alt=\"Sibiu gastro\" width=\"900\" height=\"597\" /></a>\r\n\r\nAcordarea anuala a unui astfel de titlu, de catre Institutul International de Gastronomie, Cultura, Arta si Turism (IGCAT) cu sprijinul mai multor institutii europene, are ca scop stimularea inovatiilor gastronomice si incurajarea turismului.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Sibiu-gastro2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5454\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5454\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Sibiu-gastro2.jpg\" alt=\"Sibiu gastro2\" width=\"1000\" height=\"1498\" /></a>\r\n\r\nCa efect al noului titlu, de Regiune Europeana Gastronomica, Sibiul va gazdui, in 2019, mai multe evenimente legate de gastronomie. Beneficiile se vor extinde însă și în domeniul turistic și în cel al educației, programul promovând hrana sănătoasă și utilizarea resurselor de hrană în mod responsabil” - a menționat Astrid Fodor, primarul Municipiului Sibiu.\r\n\r\nALEX BARBU\r\n_______________________________\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">The ARTIST este în top 25\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/The-artist.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5456\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5456\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/The-artist.jpg\" alt=\"The artist\" width=\"536\" height=\"800\" /></a>\r\n</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">TripAdvisor a dat publicită</span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span lang=\"ro-RO\">ii clasamentul cu cele mai apreciat restaurante Fine Dining din Europa pe 2016. Conform voturilor Top 25 are pe primele 5 locuri localurile Martin Berasategui (Lasarte, Spania); Maison Lameloise (Ghagny, Fran</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span lang=\"ro-RO\">a), L</span>’<span lang=\"ro-RO\">Auberge de I</span>’<span lang=\"ro-RO\">III (IIIhaeusern, Fran</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span lang=\"ro-RO\">a), Belmond Le Manoir aux Quat</span>’<span lang=\"ro-RO\"> Saison (Great Milton, Marea Britanie), respectiv Ristorante Don Alfonso 1890 (Sant</span>’Agata sui Golfi, Italia)<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">Cel mai interesant aspect pentru noi este că pe locul 17 se află restaurantul The Artist din Bucure</span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ti, specializat în bucătărie europeană </span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">i contemporană.</span></span> Conform <span lang=\"ro-RO\">unui alt </span>clasament<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> TripAdvisor care punctează, prin clien</span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ii săi </span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span lang=\"ro-RO\">i restaurantele din Capitala României The Artist, este secondat la categoria ”Fine Dining”, de Vacamuuu, Osho </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span lang=\"ro-RO\">i Le Bistrot Francais.</span></span></p>','SIBIU – Regiune gastronomică europeană în 2019, GASTRONOMIE nr.152','','publish','open','open','','sibiu-regiune-gastronomica-europeana-in-2019-gastronomie-nr-152','','','2017-04-03 00:17:40','2017-04-02 22:17:40','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5417',0,'post','',0),(5418,1,'2017-04-02 23:08:19','2017-04-02 21:08:19','Municipiul Sibiu si regiunea Egeei de Sud din Grecia, care include insulele Santorini, Mykonos, Rodos si Patmos au fost desemnate drept Regiuni Europene Gastronomice pentru 2019 de catre Lonely Planet, cea mai mare editura de ghiduri de calatorie din lume.\r\n\r\nAcordarea anuala a unui astfel de titlu, de catre Institutul International de Gastronomie, Cultura, Arta si Turism (IGCAT) cu sprijinul mai multor institutii europene, are ca scop stimularea inovatiilor gastronomice si incurajarea turismului.\r\n\r\nCa efect al noului titlu, de Regiune Europeana Gastronomica, Sibiul va gazdui, in 2019, mai multe evenimente legate de gastronomie. Beneficiile se vor extinde însă și în domeniul turistic și în cel al educației, programul promovând hrana sănătoasă și utilizarea resurselor de hrană în mod responsabil” - a menționat Astrid Fodor, primarul Municipiului Sibiu.\r\n\r\nALEX BARBU\r\n_______________________________\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong><span style=\"font-size: large;\">The ARTIST este în top 25</span></strong></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">TripAdvisor a dat publicită</span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span lang=\"ro-RO\">ii clasamentul cu cele mai apreciat restaurante Fine Dining din Europa pe 2016. Conform voturilor Top 25 are pe primele 5 locuri localurile Martin Berasategui (Lasarte, Spania); Maison Lameloise (Ghagny, Fran</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span lang=\"ro-RO\">a), L</span>’<span lang=\"ro-RO\">Auberge de I</span>’<span lang=\"ro-RO\">III (IIIhaeusern, Fran</span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span lang=\"ro-RO\">a), Belmond Le Manoir aux Quat</span>’<span lang=\"ro-RO\"> Saison (Great Milton, Marea Britanie), respectiv Ristorante Don Alfonso 1890 (Sant</span>’Agata sui Golfi, Italia)<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">. </span></span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">Cel mai interesant aspect pentru noi este că pe locul 17 se află restaurantul The Artist din Bucure</span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ti, specializat în bucătărie europeană </span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">i contemporană.</span></span> Conform <span lang=\"ro-RO\">unui alt </span>clasament<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\"> TripAdvisor care punctează, prin clien</span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ț</span></span><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ii săi </span></span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span lang=\"ro-RO\">i restaurantele din Capitala României The Artist, este secondat la categoria ”Fine Dining”, de Vacamuuu, Osho </span><span style=\"font-family: Tahoma,sans-serif;\"><span lang=\"ro-RO\">ș</span></span><span lang=\"ro-RO\">i Le Bistrot Francais.</span></span></p>','SIBIU – Regiune gastronomică europeană în 2019, GASTRONOMIE nr.152','','inherit','closed','closed','','5417-revision-v1','','','2017-04-02 23:08:19','2017-04-02 21:08:19','',5417,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5417-revision-v1/',0,'revision','',0),(5420,1,'2017-04-02 23:12:20','2017-04-02 21:12:20','Mai întâi un prim hotel Radisson Blu în transilvania.Apoi o fostă fabrică de armament în care se află parcuri tematice unicat.  şi , de ce nu, hoteluri vândute ori cumpărate de SRI şi SIF-uri,  redate circuitului turistic închis sau deschis.\r\n\r\n[gallery ids=\"5460,5461,5462,5463,5464,5465\"]\r\n\r\n<strong>TENDINŢE</strong>\r\n<strong>2018 - Radisson Blu va ajunge la Braşov</strong>\r\n\r\n&nbsp;\r\n\r\nÎnceputul lunii noiembrie a adus pentru Transilvania o premieră în industria hotelieră. Carlson Rezidor Hotel Group şi Societatea Tresor Com au semnat un Contract de franciză pentru dezvoltarea şi operarea în Braşov a primului hotel din zonă afiliat acestui brand.\r\n\r\nRadisson BLU Braşov va fi situat în perimetrul centrului istoric, pe strada  Eroilor nr. 23, vis-à-vis de Parcul Central, în apropierea principalelor atracţii turistice ale oraşului şi a zonei de business. Hotelul va dispune de 105 camere, restaurante, spaţii de conferinţe, bar, centru SPA &amp; fitness şi va fi inaugurat în prima parte a anului 2018. Investiţia, ce va genera circa 100 de noi locuri de muncă, este estimată la aproximativ 10 milioane de euro. “Ne dorim ca în această locaţie să aducem excelenţa în serviciile hoteliere de care toți braşovenii să fie mândri şi, astfel, să sprijinim dezvoltarea pieţei hoteliere locale şi să contribuim la promovarea oraşului Braşov.\r\n\r\nApreciem că lucrările vor dura cel mult 2 ani” - a declarat Ramona Neamţu, reprezentanta grupului de investitori.\r\n\r\nCompania Tresor Com a cumpărat în 2015, de la Telekom România, un imobil situat în centrul oraşului Braşov cu scopul de a dezvolta un hotel. Mircea Drăghici, prin firma EST Hospitality, a fost selectat consultant al proiectului, oferind - în baza unui studiu de piaţă şi fezabilitate - solutia optimă de utilizare pentru clădirea viitorului hotel. Totodată, pe baza rezultatelor studiului de piaţă fost selectat brandul Radisson BLU.\r\n\r\nManagementul de proiect pentru activitatea de dezvoltare este realizat de Daniel Dediu, prin firma Creative Management. Unul dintre cei mai importanţi furnizori de resurse umane superior calificate va fi  Şcoală hotelieră internaţională din Braşov (American Hotel Academy/Manchester Metropolitan University).\r\n\r\n“Prezenta unui brand hotelier international important în Braşov ar trebui să contribuie la creşterea calităţii serviciilor hoteliere locale, dar şi la lărgirea oportunităţilor profesionale pentru studeţii şi absolvenţii American Hotel Academy şi ai altor şcoli de specialitate din regiune” - a subliniat Dl. Sebastian Georgescu, Director General al American Hotel Academy Braşov.\r\n\r\n<strong>TRANZACŢII</strong>\r\n<strong>S-a vândut Meseş</strong>\r\nSIF Hoteluri, deţinută de SIF Banat-Crişana, a vândut prin licitaţie  (cu doi participanţi) hotelul Meseş din Zalău cu 8,8 milioane de lei. Preţul de pornire a fost de 5,55 milioane. Unitatea este clasificată la 3 stele, are 60 de locuri de cazare, dispune de restaurant propriu cu o capacitate de 120 de locuri, o sală de conferinţe de 60 de locuri, grădină de vară şi parcare. Pentru acest an, SIF Hoteluri estimează o cifră de afaceri în creştere cu 57% faţă de anul trecut.\r\n\r\nI<strong>NVESTIŢII</strong>\r\n<strong>”Maramureşul” spune adio turiştilor</strong>\r\nDupă ce hotelul Crișana din Staţiunea Olimp a fost redat circuitului turistic, complet refăcut, Serviciul Român de Informatii (SRI), a anunțat că va investi 5 milioane de euro în ”Maramureş” al doilea complex pe care-l deține în aceeaşi stațiune estivală. Hotelul are 13 etaje şi peste 220 de camere, fiind construit pe un teren de aproape 9.000 de metri pătraţi. SRI îi va ridica standardul de la 2 la 3 stele, păstrându-l însă într-un circuit închis şi rezervat pentru relaxarea ofiţerilor de informaţii şi a familiilor acestora.\r\n\r\nDupă cum se estimează lucrările de modernizare vor fi incheiate în circa doi ani. În ultimii ani, când se afla în portofoliul Agenţiei Naţionale a Funcţionarilor Publici, hotelul Maramureş din Olimp ajunsese într-o fază de paragină greu de descris.  El a fost trecut cu un an în urmă însă, printr-o hotărâre de guvern, de la Ministerul Dezvoltării Regionale la SRI.\r\n<strong>Arsenal intră într-o nouă rundă\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Arsenal-CameraTAB.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5459\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5459\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Arsenal-CameraTAB.jpg\" alt=\"Hotel Arsenal CameraTAB\" width=\"1024\" height=\"771\" /></a></strong>\r\nDupă mai multe etape de investiţii oamenii de afaceri Emil şi Marius Cristescu au anunţat că vor investi în total circa 20 milioane de euro în Arsenal Park, parte din aceşti bani provenind din fonduri europene nerambursabile.\r\nArsenal Park are 230 de locuri de cazare, peste 10 obiective de turism de aventură şi este întins pe 80 de hectare. Ultima investiţie din Arsenal Park, AquaParq Arsenal, a fost dată în folosinţă  la jumătatea acestui an şi s-a ridicat la 7 miioane de euro, din care 3 milioane nerambursabili, a declarat Romina Faur, director de proiect la Arsenal Park.\r\n\r\nAqua Park Arsenal include 3 zone distincte: SunWaves, Inner Bliss si Belvedere Lounge&amp;Terasa. SunWaves este partea de exterior, care include 4 bazine, 6 tobogane şi un bar exterior. Inner Bliss reprezintă zona de interior, cu tobogane, 4 bazine, 3 saune si un bar. Zona Belvedere Lounge&amp;Terasa include 2 terase, un bar, un lounge şi o cada cu hidromasaj.\r\n\r\nComplexul a fost inaugurat în 2009 pe un teren de 80 de hectare care aparţinea unei foste fabrici de armament din Orăştie. Complexul deţine, printre altele, un parc tematic în care au fost aduse peste 150 de piese militare ușoare și grele, o reţea de piste de biciclete cu o lungime de 12 kilometri, o tiroliană cu lungimea de 570 de metri, un loc de joacă pentru copii, un parc de aventură, cu şase trasee de diferite dificultăţi, pentru copii şi pentru adulţi, cu peste 70 de platforme şi dispozitive amplasate la o înălţime de până la 25 de metri etc.\r\n\r\n<strong>ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</strong>\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" rel=\"attachment wp-att-4046\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-4046\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/09/fivestar-hospitality.jpg\" alt=\"fivestar-hospitality\" width=\"500\" height=\"87\" /></a>','Ce va străluci sub bradul hotelierilor!, INDUSTRIE HOTELIERA nr.152','','publish','open','open','','ce-va-straluci-sub-bradul-hotelierilor-industrie-hoteliera-nr-152','','','2017-04-03 00:21:58','2017-04-02 22:21:58','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5420',0,'post','',0),(5421,1,'2017-04-02 23:12:20','2017-04-02 21:12:20','Mai întâi un prim hotel Radisson Blu în transilvania.Apoi o fostă fabrică de armament în care se află parcuri tematice unicat.  şi , de ce nu, hoteluri vândute ori cumpărate de SRI şi SIF-uri,  redate circuitului turistic închis sau deschis.\r\n\r\n<strong>TENDINŢE</strong>\r\n<strong>2018 - Radisson Blu va ajunge la Braşov</strong>\r\n\r\nÎnceputul lunii noiembrie a adus pentru Transilvania o premieră în industria hotelieră. Carlson Rezidor Hotel Group şi Societatea Tresor Com au semnat un Contract de franciză pentru dezvoltarea şi operarea în Braşov a primului hotel din zonă afiliat acestui brand.\r\n\r\nRadisson BLU Braşov va fi situat în perimetrul centrului istoric, pe strada  Eroilor nr. 23, vis-à-vis de Parcul Central, în apropierea principalelor atracţii turistice ale oraşului şi a zonei de business. Hotelul va dispune de 105 camere, restaurante, spaţii de conferinţe, bar, centru SPA &amp; fitness şi va fi inaugurat în prima parte a anului 2018. Investiţia, ce va genera circa 100 de noi locuri de muncă, este estimată la aproximativ 10 milioane de euro. “Ne dorim ca în această locaţie să aducem excelenţa în serviciile hoteliere de care toți braşovenii să fie mândri şi, astfel, să sprijinim dezvoltarea pieţei hoteliere locale şi să contribuim la promovarea oraşului Braşov.\r\n\r\nApreciem că lucrările vor dura cel mult 2 ani” - a declarat Ramona Neamţu, reprezentanta grupului de investitori.\r\n\r\nCompania Tresor Com a cumpărat în 2015, de la Telekom România, un imobil situat în centrul oraşului Braşov cu scopul de a dezvolta un hotel. Mircea Drăghici, prin firma EST Hospitality, a fost selectat consultant al proiectului, oferind - în baza unui studiu de piaţă şi fezabilitate - solutia optimă de utilizare pentru clădirea viitorului hotel. Totodată, pe baza rezultatelor studiului de piaţă fost selectat brandul Radisson BLU.\r\n\r\nManagementul de proiect pentru activitatea de dezvoltare este realizat de Daniel Dediu, prin firma Creative Management. Unul dintre cei mai importanţi furnizori de resurse umane superior calificate va fi  Şcoală hotelieră internaţională din Braşov (American Hotel Academy/Manchester Metropolitan University).\r\n\r\n“Prezenta unui brand hotelier international important în Braşov ar trebui să contribuie la creşterea calităţii serviciilor hoteliere locale, dar şi la lărgirea oportunităţilor profesionale pentru studeţii şi absolvenţii American Hotel Academy şi ai altor şcoli de specialitate din regiune” - a subliniat Dl. Sebastian Georgescu, Director General al American Hotel Academy Braşov.\r\n\r\n<strong>TRANZACŢII</strong>\r\n<strong>S-a vândut Meseş</strong>\r\nSIF Hoteluri, deţinută de SIF Banat-Crişana, a vândut prin licitaţie  (cu doi participanţi) hotelul Meseş din Zalău cu 8,8 milioane de lei. Preţul de pornire a fost de 5,55 milioane. Unitatea este clasificată la 3 stele, are 60 de locuri de cazare, dispune de restaurant propriu cu o capacitate de 120 de locuri, o sală de conferinţe de 60 de locuri, grădină de vară şi parcare. Pentru acest an, SIF Hoteluri estimează o cifră de afaceri în creştere cu 57% faţă de anul trecut.\r\n\r\nI<strong>NVESTIŢII</strong>\r\n<strong>”Maramureşul” spune adio turiştilor</strong>\r\nDupă ce hotelul Crișana din Staţiunea Olimp a fost redat circuitului turistic, complet refăcut, Serviciul Român de Informatii (SRI), a anunțat că va investi 5 milioane de euro în ”Maramureş” al doilea complex pe care-l deține în aceeaşi stațiune estivală. Hotelul are 13 etaje şi peste 220 de camere, fiind construit pe un teren de aproape 9.000 de metri pătraţi. SRI îi va ridica standardul de la 2 la 3 stele, păstrându-l însă într-un circuit închis şi rezervat pentru relaxarea ofiţerilor de informaţii şi a familiilor acestora.\r\n\r\nDupă cum se estimează lucrările de modernizare vor fi incheiate în circa doi ani. În ultimii ani, când se afla în portofoliul Agenţiei Naţionale a Funcţionarilor Publici, hotelul Maramureş din Olimp ajunsese într-o fază de paragină greu de descris.  El a fost trecut cu un an în urmă însă, printr-o hotărâre de guvern, de la Ministerul Dezvoltării Regionale la SRI.\r\n<strong>Arsenal intră într-o nouă rundă</strong>\r\nDupă mai multe etape de investiţii oamenii de afaceri Emil şi Marius Cristescu au anunţat că vor investi în total circa 20 milioane de euro în Arsenal Park, parte din aceşti bani provenind din fonduri europene nerambursabile.\r\nArsenal Park are 230 de locuri de cazare, peste 10 obiective de turism de aventură şi este întins pe 80 de hectare. Ultima investiţie din Arsenal Park, AquaParq Arsenal, a fost dată în folosinţă  la jumătatea acestui an şi s-a ridicat la 7 miioane de euro, din care 3 milioane nerambursabili, a declarat Romina Faur, director de proiect la Arsenal Park.\r\n\r\nAqua Park Arsenal include 3 zone distincte: SunWaves, Inner Bliss si Belvedere Lounge&amp;Terasa. SunWaves este partea de exterior, care include 4 bazine, 6 tobogane şi un bar exterior. Inner Bliss reprezintă zona de interior, cu tobogane, 4 bazine, 3 saune si un bar. Zona Belvedere Lounge&amp;Terasa include 2 terase, un bar, un lounge şi o cada cu hidromasaj.\r\n\r\nComplexul a fost inaugurat în 2009 pe un teren de 80 de hectare care aparţinea unei foste fabrici de armament din Orăştie. Complexul deţine, printre altele, un parc tematic în care au fost aduse peste 150 de piese militare ușoare și grele, o reţea de piste de biciclete cu o lungime de 12 kilometri, o tiroliană cu lungimea de 570 de metri, un loc de joacă pentru copii, un parc de aventură, cu şase trasee de diferite dificultăţi, pentru copii şi pentru adulţi, cu peste 70 de platforme şi dispozitive amplasate la o înălţime de până la 25 de metri etc.\r\n<strong>ANGELA SIMION, ALEX BARBU &amp; ION BADEA</strong>\r\n+ SIGLA Fivestar','Ce va străluci sub bradul hotelierilor!, INDUSTRIE HOTELIERA nr.152','','inherit','closed','closed','','5420-revision-v1','','','2017-04-02 23:12:20','2017-04-02 21:12:20','',5420,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5420-revision-v1/',0,'revision','',0),(5423,1,'2017-04-02 23:51:56','2017-04-02 21:51:56','<strong>FLORIN &amp; MARIUS BAZAVAN: “Bacolux este un brand care va crește organic. Se vede de pe acum!”\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Familia-Marius-Marian-Florin-Bazavan.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5469\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5469\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Familia-Marius-Marian-Florin-Bazavan.jpg\" alt=\"Familia Marius, Marian &amp; Florin Bazavan\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</strong>\r\n\r\n[caption id=\"attachment_5471\" align=\"alignnone\" width=\"1024\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Florin-Bazavan-44.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5471\"><img class=\"wp-image-5471 size-full\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Florin-Bazavan-44.jpg\" alt=\"Florin Bazavan 44\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a> Florin Bazavan[/caption]\r\n\r\nDoi frați. Total diferiți. Au viteze, stiluri diferite de abordare în  management. Când iau însă deciziile de business se sincronizează foarte bine. Aproape nimeni nu știa de ei până în urmă cu câțiva ani. Au apărut pe piața hotelieră după relansarea hotelurilor Afrodita și Diana din Băile Herculane. Atunci s-a poziționat pe piața investitorilor în turism familia Bazavan, din Craiova. Marian Bazavan capul familiei, are 53 de ani dar și o experiență de circa 30 de ani în turism. Florin (30 de ani, absolvent al Facultății de Relații internaționale și administrație publică de la ASE) și Marius (absolvent a 2 facultăți - Drept, respectiv Turism de la Universitate, ulterior Masterat la ASE) sunt fii, iar din 2011 manageri ai acestor proprietăți, parte din lanțul Bacolux. El e format din 4 unități - 1 hotel la Craiova (Craiovița), 2 la Herculane, respectiv o proprietate mai mică la Bușteni. De aici începe o altă poveste. Împreună am căutat să-i luăm pulsul.\r\n\r\n[caption id=\"attachment_5472\" align=\"alignnone\" width=\"1024\"]<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Marius-Bazavan-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5472\"><img class=\"size-full wp-image-5472\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Marius-Bazavan-2.jpg\" alt=\"Marius Bazavan\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a> Marius Bazavan[/caption]\r\n\r\n<strong>- Ce experiențe doriți să dezvoltați prin lanțul Bacolux? Unde doriți să-l poziționați ca brand?</strong>\r\n\r\n-MARIUS: Bacolux a plecat de la o poveste. Și încercăm să o spunem cât mai frumos pentru turismul românesc. Cred că este un domeniu palpitant, dar - și asta nu se vede -, în care trebuie să faci multe sacrificii. Am dorit să transformăm aceste sacrificii într-un succes și să urcăm hotelurile pe care le operăm într-o poziție superioară. Dorim să fim printre cei mai buni. Am plecat de la o locație mică iar în acest moment am ajuns la 1.000 de locuri de cazare.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Afrodita-Herculane.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5473\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5473\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Afrodita-Herculane.jpg\" alt=\"Hotel Afrodita Herculane\" width=\"1024\" height=\"683\" /></a>\r\n\r\n- <strong>Ați stabilit ”cartierul general” al priorităților la Băile Herculane. După ce ați investit milioane de euro într-o stațiune care mai are mult până să renască apreciați că zona balneară prezintă un mare risc?\r\n</strong>\r\n- FLORIN: Da, cartierul general este acum la Băile Herculane, deoarece acolo avem cea mai mare concentrare a business-ului turistic. Eu o văd ca pe o fază de tranziție, deoarece acest cartier se poate muta și în alte orașe unde e posibil să dezvoltăm noi investiții, la Craiova, de ce nu București etc. Acum suntem preocupați mai ales de prezent, dar privim spre viitor. Da, a fost o decizie riscantă să cumpărăm într-o stațiune balneară istorică, dar destul de avariată. Cred însă că așa se deschid oportunități pentru succes, dacă nu riști nu ai cum să simți gustul victoriei. A fost o decizie, cum să spun, nebunească. Pentru noi era o piață cu multe necunoscute. A fost și o decizie de suflet, pentru că o parte din copilăria noastră am trăit-o cu părinții aici la Herculane. În mod sigur a fost și o conexiune, un reflex sufletesc al amintirilor.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-event-Herculane.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5474\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5474\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-event-Herculane.jpg\" alt=\"Hotel event Herculane\" width=\"1024\" height=\"684\" /></a>\r\n\r\n<strong>- Da, dar când e vorba de milioane de euro investiți, amintirile țin loc doar de gablonțuri strălucitoare ...</strong>\r\n\r\n- MARIUS: Este adevărat. Totul a plecat de la opțiunile tatălui nostru Marian, care a rămas foarte marcat când a văzut în ce paragină ajunseseră hoteluri respective. I s-a strâns inima. După negocieri îndelungate a fost perfectată cumpărarea hotelului Diana ulterior fiind achiziționat și Afrodita situat mai jos. Ideea a fost să ne protejăm investițiile de un eventual amator, care cine știe ce ar fi făcut în vecinătatea noastră.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Herculane-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5475\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5475\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Herculane-2.jpg\" alt=\"Hotel Herculane 2\" width=\"1024\" height=\"684\" /></a>\r\n\r\n<strong>- Cum arată colaborarea cu administrația locală de stat?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: Da, noi am încercat să facem tot timpul ceea ce am învățat și știm să facem foarte bine. Să nu așteptăm o minimă apreciere a administrației din zonă. Să facem lucrurile cât putem de bine. Dar în lumea civilizată, se mai întâmplă ceva. Administrația, organele statului sprijină creșterea afacerilor pentru că sunt direct interesate, într-un parteneriat pe termen lung. Aș putea afirma despre acest subiect că avem o colaborare normală și decentă. A fost tot timpul una decentă. Nu și una fructuoasă. Noi ne dorim să fie așa pentru stațiune. Cred că este o problemă de corelare a ideilor noastre cu cele publice. Dacă ne-am fi intersectat mai bine evoluția stațiunii ar fi fost una mai accelerată. Dar n-aș vrea să se înțeleagă că există o tensiune între părți. Dacă ne uităm pe rapoartele INS, vedem că odată cu deschidere celor două hoteluri (după 2012) numărul turiștilor a crescut cu circa 47% față de perioada anterioară. Plus 250 de familii cre și-au găsit un loc de muncă în aceste unități. Prezentul arată că stațiunea se mișcă și în zona infrastructurii rutiere, a amenajărilor urbane. Peste 80% din străzi sunt asfaltate, Parcul Central e refăcut după un concept armonios, plăcut, trotuarele au fost reabilitate. Mai rămân câteva porțiuni ale drumurilor, printre care și cel către Afrodita și Diana, respectiv mici zone din Centru istoric.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Herculane.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5476\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5476\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Herculane.jpg\" alt=\"Hotel Herculane\" width=\"1024\" height=\"680\" /></a>\r\n\r\n<strong>- Știu că sunteți partizani ai impulsionării și dezvoltării turismului de evenimente - MICE, mai concentrat exprimat. În afară de mai mulți turiști și mai mulți bani încasați, ce alte avantaje de valoare poate genera acesta pe piața bucureșteană și, în general, în România?</strong>\r\n\r\n- FLORIN: Avantajul principal este sănătatea. Băile Herculane este o zonă cu resurse natura extrem de bogate și inepuizabile. Asta dacă vom ști să le protejăm. Apele termale sulfuroase renumite încă de pe vremea romanilor, aerul puternic ionizat, spațiile naturale fantastice. Avantajul cel mai important e sănătatea câștigată și recâștigată de turiștii care vin la Băile Herculane.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Herculane1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5477\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5477\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-Herculane1.jpg\" alt=\"Hotel Herculane1\" width=\"6016\" height=\"4016\" /></a>\r\n\r\n<strong>- N-ați fost tentați să lucrați în hoteluri din străinătate sau în hoteluri străine din Romania?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: Ține de o situație tehnică și de posibilitățile vieții. Dacă ar fi să dau timpul înapoi și să schimb datele lui, aș face acest lucru. E unul dintre regretele mele personale că nu am lucrat într-un lanț internațional pentru a mă familiariza cu standarde și proceduri specifice unei companii străine. Dar n-a depins nici de mine nici de Florin. În 2011 după ce am terminat facultatea, după două săptămâni am plecat direct la Herculane. Pentru că investițiile trebuiau să se miște rapid. Am fost presați de timp să ne implicăm direct, personal și profesional. Dacă nu am fi făcut-o la nivel managerial, de formare a echipei și stabilirea de standarde funcționale, probabil totul ar fi durat mai mult. Ar fi însemnat pierdere de timp și de bani.\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5469,5471,5472,5473,5476,5477,5474,5475\"]\r\n\r\n<strong>- S-a investit mult în hoteluri, în reconstrucția lor? Mulți oameni de afaceri au uitat că hotelurile sunt construite pentru oameni iar serviciile nu sunt furnizate de roboți. În ultimii ani au apărut scenarii alarmante  privitoare la resursele umane. Este forța de muncă din turism desincronizată față de cererile lansate?</strong>\r\n\r\n- FLORIN: Mulți oameni de afaceri uită că oamenii sunt sufletul serviciilor în turism, cu precădere. Noi credem că n-am uitat acest lucru. Ne-a preocupat să sprijinim business-ul pe o echipă tânără, cu apetit pentru performanță, deschisă și flexibilă. De la început am investit în oameni, le-am creat un mediu adecvat, stimulator de a lucra. Nimeni nu neagă că forța de muncă e un aspect sensibil în turism. Dar trebuie să demontez câteva ”mituri”. Mai întâi că în turism se câștigă puțin și se muncește mult. Poate nu se cîștigă cât ar dori fiecare. Dar se câștigă. Sunt o serie de condițiile favorabile muncii și ele valoarează mai mult decât câteva sute de lei. Depinde cum privești lucrurile. Apoi, că tinerii vin slab pregătiți și că nu avem școli de formare. În anumite domenii poate e mai bine ca tinerii să vină fără prejudecăți învechite, fără să fie deformați prin cunoștințe inoperabile într-un hotel modern. În fiecare hotel există o cultură organizațională a muncii diferită, în funcție de cerințele managementului și așteptările patronilor. E un aspect sensibil, recunoaștem. Sperăm că tinerii se vor orienta într-un număr din ce în ce mai mare spre acest domeniu, și vor echilibra balanța cererii și oferte. Dacă e bine gestionat, domeniul turistic îți permite să răsplătești oamenii pe măsura muncii. Credem în dezvoltarea lanțului nostru. Nu o facem într-un mod accelerat ci sănătos, aș spune organic.\r\n\r\n<strong>- Sunteți foarte receptivi la propuneri venite din zona parteneriatelor media, a asociațiilor ori organizațiior care susțin evenimente de prestigiu? Asociația Pro Turism este una dintre acestea. Sunt puțini proprietarii care se implică în asemenea colaborări. Cum explicăm acest lucru? </strong>\r\n\r\n-FLORIN: Ne dorim o promovare mai intensă a stațiunii. Are nevoie de acest lucru după anii de tăcere completă. Multe aspecte au fost uitate, deci ele trebuiesc readuse în atenția tinerelor generații. Lumea modernă se așteaptă la un alt discurs influențat masiv de noile tehnologii de comunicare. Mai flexibile, mai rapide și, uneori, eficiente. Asta încearcă să facă la fiecare ediție, și cred că au ajuns la a VI-a, Asociația Pro Turism. Turismul e vectorul care poate creea plus-valoare Băilor Herculane. Pentru că ne-am dorit o vizibilitate mai mare am apelat la o echipă de tineri, aș putea să spunem, cel puțin la fel de nebuni ca investitorii din familia noastră. Le-am propus un asemenea scenariu inter-activ iar sprijinul nostru este necondiționat. Suntem foarte apropiați pentru că de fiecare dată punem suflet alături de sprijinul acordat. Am convingerea că un singur investitor privat nu poate produce minuni, dar mai mulți pot începe să le facă!\r\n\r\n<strong>- Când aveți puțin timp vă luați familia și călătoriți. Știu cum se vede o călătorie prin ochii unui jurnalist de travel, dar cum se vede ea prin ochii unor hotelieri tineri?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: E o părere personală. Domeniul turismului are o frumusețe generoasă. Și l-am ales fără nicio impunere, condiționare din parte celor din jur. Dar ai mai puțin timp pentru tine, pentru familie, pentru că trebuie să-l aloci clienților tăi. În fața proiectului ambițios de la Herculane,  nu ne-a rămas prea mult timp pentru vacanțe. Am călătorit în principal în scop profesional. De câte ori plecăm spre o destinație ne preocupă în principal să înțelegem în ce constau diferențele profitabile în industria ospitalității. În acest scop culegem și comparăm informații turistice. Multe dintre ele s-au dovedit foarte utile business-ului nostru. Dar vom aloca timp pentru vacanțe atunci când afacerile se vor așeza în tipare profitabile garantate. Dar cine deține rețeta magică?\r\n\r\n-<strong> Ce ați văzut și v-a plăcut în țară și străinătate? Unde n-ați fost și ați dori să ajungeți?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: N-am fost în SUA, dar mi-am propus ca anul viitor să ajung. În țară nu am fost în Maramureș și Bucovina. În rest am frecventat  toate orașele turistice românești din toate județele țării. Dacă ar fi să alcătuiesc un Top 3, din punct de vedere al infrastructurii și accesibilității turistice aș alege Cluj-Napoca, datorită gastronomiei pe care o promovează. Bucureștiul, de care nu poți face abstracție, e un oraș aglomerat, agitat, dar mie tocmai pentru asta îmi place că are ritmul unei metropole europene. Cred că al treilea ar fi Timișoara, pentru echilibru existent între cultură, natură și arhitectură, apropiat de Craiova, orașul meu natal în care, din păcate, am ajuns să petrec mai puțin timp decât mi-aș dori.\r\n\r\n- Mulțumesc!\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Interviu cu Florin si Marius Bazavan, INTERVIU nr.152','','publish','open','open','','interviu-cu-florin-si-marius-bazavan-interviu-nr-152','','','2017-04-03 00:39:51','2017-04-02 22:39:51','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5423',0,'post','',0),(5424,1,'2017-04-02 23:21:56','2017-04-02 21:21:56','<strong>FLORIN &amp; MARIUS BAZAVAN: “Bacolux este un brand care va crește organic. Se vede de pe acum!”</strong>\r\n\r\nDoi frați. Total diferiți. Au viteze, stiluri diferite de abordare în  management. Când iau însă deciziile de business se sincronizează foarte bine. Aproape nimeni nu știa de ei până în urmă cu câțiva ani. Au apărut pe piața hotelieră după relansarea hotelurilor Afrodita și Diana din Băile Herculane. Atunci s-a poziționat pe piața investitorilor în turism familia Bazavan, din Craiova. Marian Bazavan capul familiei, are 53 de ani dar și o experiență de circa 30 de ani în turism. Florin (30 de ani, absolvent al Facultății de Relații internaționale și administrație publică de la ASE) și Marius (absolvent a 2 facultăți - Drept, respectiv Turism de la Universitate, ulterior Masterat la ASE) sunt fii, iar din 2011 manageri ai acestor proprietăți, parte din lanțul Bacolux. El e format din 4 unități - 1 hotel la Craiova (Craiovița), 2 la Herculane, respectiv o proprietate mai mică la Bușteni. De aici începe o altă poveste. Împreună am căutat să-i luăm pulsul.\r\n\r\n<strong>- Ce experiențe doriți să dezvoltați prin lanțul Bacolux? Unde doriți să-l poziționați ca brand?</strong>\r\n\r\n-MARIUS: Bacolux a plecat de la o poveste. Și încercăm să o spunem cât mai frumos pentru turismul românesc. Cred că este un domeniu palpitant, dar - și asta nu se vede -, în care trebuie să faci multe sacrificii. Am dorit să transformăm aceste sacrificii într-un succes și să urcăm hotelurile pe care le operăm într-o poziție superioară. Dorim să fim printre cei mai buni. Am plecat de la o locație mică iar în acest moment am ajuns la 1.000 de locuri de cazare.\r\n\r\n- <strong>Ați stabilit ”cartierul general” al priorităților la Băile Herculane. După ce ați investit milioane de euro într-o stațiune care mai are mult până să renască apreciați că zona balneară prezintă un mare risc?</strong>\r\n\r\n- FLORIN: Da, cartierul general este acum la Băile Herculane, deoarece acolo avem cea mai mare concentrare a business-ului turistic. Eu o văd ca pe o fază de tranziție, deoarece acest cartier se poate muta și în alte orașe unde e posibil să dezvoltăm noi investiții, la Craiova, de ce nu București etc. Acum suntem preocupați mai ales de prezent, dar privim spre viitor. Da, a fost o decizie riscantă să cumpărăm într-o stațiune balneară istorică, dar destul de avariată. Cred însă că așa se deschid oportunități pentru succes, dacă nu riști nu ai cum să simți gustul victoriei. A fost o decizie, cum să spun, nebunească. Pentru noi era o piață cu multe necunoscute. A fost și o decizie de suflet, pentru că o parte din copilăria noastră am trăit-o cu părinții aici la Herculane. În mod sigur a fost și o conexiune, un reflex sufletesc al amintirilor.\r\n\r\n<strong>- Da, dar când e vorba de milioane de euro investiți, amintirile țin loc doar de gablonțuri strălucitoare ...</strong>\r\n\r\n- MARIUS: Este adevărat. Totul a plecat de la opțiunile tatălui nostru Marian, care a rămas foarte marcat când a văzut în ce paragină ajunseseră hoteluri respective. I s-a strâns inima. După negocieri îndelungate a fost perfectată cumpărarea hotelului Diana ulterior fiind achiziționat și Afrodita situat mai jos. Ideea a fost să ne protejăm investițiile de un eventual amator, care cine știe ce ar fi făcut în vecinătatea noastră.\r\n\r\n<strong>- Cum arată colaborarea cu administrația locală de stat?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: Da, noi am încercat să facem tot timpul ceea ce am învățat și știm să facem foarte bine. Să nu așteptăm o minimă apreciere a administrației din zonă. Să facem lucrurile cât putem de bine. Dar în lumea civilizată, se mai întâmplă ceva. Administrația, organele statului sprijină creșterea afacerilor pentru că sunt direct interesate, într-un parteneriat pe termen lung. Aș putea afirma despre acest subiect că avem o colaborare normală și decentă. A fost tot timpul una decentă. Nu și una fructuoasă. Noi ne dorim să fie așa pentru stațiune. Cred că este o problemă de corelare a ideilor noastre cu cele publice. Dacă ne-am fi intersectat mai bine evoluția stațiunii ar fi fost una mai accelerată. Dar n-aș vrea să se înțeleagă că există o tensiune între părți. Dacă ne uităm pe rapoartele INS, vedem că odată cu deschidere celor două hoteluri (după 2012) numărul turiștilor a crescut cu circa 47% față de perioada anterioară. Plus 250 de familii cre și-au găsit un loc de muncă în aceste unități. Prezentul arată că stațiunea se mișcă și în zona infrastructurii rutiere, a amenajărilor urbane. Peste 80% din străzi sunt asfaltate, Parcul Central e refăcut după un concept armonios, plăcut, trotuarele au fost reabilitate. Mai rămân câteva porțiuni ale drumurilor, printre care și cel către Afrodita și Diana, respectiv mici zone din Centru istoric.\r\n\r\n<strong>- Știu că sunteți partizani ai impulsionării și dezvoltării turismului de evenimente - MICE, mai concentrat exprimat. În afară de mai mulți turiști și mai mulți bani încasați, ce alte avantaje de valoare poate genera acesta pe piața bucureșteană și, în general, în România?</strong>\r\n\r\n- FLORIN: Avantajul principal este sănătatea. Băile Herculane este o zonă cu resurse natura extrem de bogate și inepuizabile. Asta dacă vom ști să le protejăm. Apele termale sulfuroase renumite încă de pe vremea romanilor, aerul puternic ionizat, spațiile naturale fantastice. Avantajul cel mai important e sănătatea câștigată și recâștigată de turiștii care vin la Băile Herculane.\r\n\r\n<strong>- N-ați fost tentați să lucrați în hoteluri din străinătate sau în hoteluri străine din Romania?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: Ține de o situație tehnică și de posibilitățile vieții. Dacă ar fi să dau timpul înapoi și să schimb datele lui, aș face acest lucru. E unul dintre regretele mele personale că nu am lucrat într-un lanț internațional pentru a mă familiariza cu standarde și proceduri specifice unei companii străine. Dar n-a depins nici de mine nici de Florin. În 2011 după ce am terminat facultatea, după două săptămâni am plecat direct la Herculane. Pentru că investițiile trebuiau să se miște rapid. Am fost presați de timp să ne implicăm direct, personal și profesional. Dacă nu am fi făcut-o la nivel managerial, de formare a echipei și stabilirea de standarde funcționale, probabil totul ar fi durat mai mult. Ar fi însemnat pierdere de timp și de bani.\r\n\r\n<strong>- S-a investit mult în hoteluri, în reconstrucția lor? Mulți oameni de afaceri au uitat că hotelurile sunt construite pentru oameni iar serviciile nu sunt furnizate de roboți. În ultimii ani au apărut scenarii alarmante  privitoare la resursele umane. Este forța de muncă din turism desincronizată față de cererile lansate?</strong>\r\n\r\n- FLORIN: Mulți oameni de afaceri uită că oamenii sunt sufletul serviciilor în turism, cu precădere. Noi credem că n-am uitat acest lucru. Ne-a preocupat să sprijinim business-ul pe o echipă tânără, cu apetit pentru performanță, deschisă și flexibilă. De la început am investit în oameni, le-am creat un mediu adecvat, stimulator de a lucra. Nimeni nu neagă că forța de muncă e un aspect sensibil în turism. Dar trebuie să demontez câteva ”mituri”. Mai întâi că în turism se câștigă puțin și se muncește mult. Poate nu se cîștigă cât ar dori fiecare. Dar se câștigă. Sunt o serie de condițiile favorabile muncii și ele valoarează mai mult decât câteva sute de lei. Depinde cum privești lucrurile. Apoi, că tinerii vin slab pregătiți și că nu avem școli de formare. În anumite domenii poate e mai bine ca tinerii să vină fără prejudecăți învechite, fără să fie deformați prin cunoștințe inoperabile într-un hotel modern. În fiecare hotel există o cultură organizațională a muncii diferită, în funcție de cerințele managementului și așteptările patronilor. E un aspect sensibil, recunoaștem. Sperăm că tinerii se vor orienta într-un număr din ce în ce mai mare spre acest domeniu, și vor echilibra balanța cererii și oferte. Dacă e bine gestionat, domeniul turistic îți permite să răsplătești oamenii pe măsura muncii. Credem în dezvoltarea lanțului nostru. Nu o facem într-un mod accelerat ci sănătos, aș spune organic.\r\n\r\n<strong>- Sunteți foarte receptivi la propuneri venite din zona parteneriatelor media, a asociațiilor ori organizațiior care susțin evenimente de prestigiu? Asociația Pro Turism este una dintre acestea. Sunt puțini proprietarii care se implică în asemenea colaborări. Cum explicăm acest lucru? </strong>\r\n\r\n-FLORIN: Ne dorim o promovare mai intensă a stațiunii. Are nevoie de acest lucru după anii de tăcere completă. Multe aspecte au fost uitate, deci ele trebuiesc readuse în atenția tinerelor generații. Lumea modernă se așteaptă la un alt discurs influențat masiv de noile tehnologii de comunicare. Mai flexibile, mai rapide și, uneori, eficiente. Asta încearcă să facă la fiecare ediție, și cred că au ajuns la a VI-a, Asociația Pro Turism. Turismul e vectorul care poate creea plus-valoare Băilor Herculane. Pentru că ne-am dorit o vizibilitate mai mare am apelat la o echipă de tineri, aș putea să spunem, cel puțin la fel de nebuni ca investitorii din familia noastră. Le-am propus un asemenea scenariu inter-activ iar sprijinul nostru este necondiționat. Suntem foarte apropiați pentru că de fiecare dată punem suflet alături de sprijinul acordat. Am convingerea că un singur investitor privat nu poate produce minuni, dar mai mulți pot începe să le facă!\r\n\r\n<strong>- Când aveți puțin timp vă luați familia și călătoriți. Știu cum se vede o călătorie prin ochii unui jurnalist de travel, dar cum se vede ea prin ochii unor hotelieri tineri?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: E o părere personală. Domeniul turismului are o frumusețe generoasă. Și l-am ales fără nicio impunere, condiționare din parte celor din jur. Dar ai mai puțin timp pentru tine, pentru familie, pentru că trebuie să-l aloci clienților tăi. În fața proiectului ambițios de la Herculane,  nu ne-a rămas prea mult timp pentru vacanțe. Am călătorit în principal în scop profesional. De câte ori plecăm spre o destinație ne preocupă în principal să înțelegem în ce constau diferențele profitabile în industria ospitalității. În acest scop culegem și comparăm informații turistice. Multe dintre ele s-au dovedit foarte utile business-ului nostru. Dar vom aloca timp pentru vacanțe atunci când afacerile se vor așeza în tipare profitabile garantate. Dar cine deține rețeta magică?\r\n\r\n-<strong> Ce ați văzut și v-a plăcut în țară și străinătate? Unde n-ați fost și ați dori să ajungeți?</strong>\r\n\r\n- MARIUS: N-am fost în SUA, dar mi-am propus ca anul viitor să ajung. În țară nu am fost în Maramureș și Bucovina. În rest am frecventat  toate orașele turistice românești din toate județele țării. Dacă ar fi să alcătuiesc un Top 3, din punct de vedere al infrastructurii și accesibilității turistice aș alege Cluj-Napoca, datorită gastronomiei pe care o promovează. Bucureștiul, de care nu poți face abstracție, e un oraș aglomerat, agitat, dar mie tocmai pentru asta îmi place că are ritmul unei metropole europene. Cred că al treilea ar fi Timișoara, pentru echilibru existent între cultură, natură și arhitectură, apropiat de Craiova, orașul meu natal în care, din păcate, am ajuns să petrec mai puțin timp decât mi-aș dori.\r\n\r\n- Mulțumesc!\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','Interviu cu Florin si Marius Bazavan, INTERVIU nr.152','','inherit','closed','closed','','5423-revision-v1','','','2017-04-02 23:21:56','2017-04-02 21:21:56','',5423,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5423-revision-v1/',0,'revision','',0),(5425,1,'2017-04-02 23:26:48','2017-04-02 21:26:48','Al 58-lea Congres al Federaţiei Internaţionale a Jurnaliştilor şi Editorilor de Turism (FIJET), găzduit de Moscova, a oferit celor circa 150 de ziarişti de travel posibilitatea de a descoperi „oglinzi” ale unei mari culturi care a marcat numeroase curente mondiale.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Rus-015.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5479\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5479\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Rus-015.jpg\" alt=\"Rus 015\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nÎn timpul alocat fam-tripurilor ne-am îndreptat mai întâi spre „Galeriile” Tretyakov. Considerate ca fiind cel mai mare muzeu al artei ruse şi sovietice acestea se află în casa lui Pavel Tretyakov, un mecena care şi-a donat colecţiile oraşului Moscova în anul...1892. Muzeul deţine peste  170.000 de opere de artă datând din secolul al 18-lea până în prezent. Din diversitatea de oferte expuse în galerii am optat pentru secţiunea portretistică şi secolul al 20-lea. Totul este o minune.\r\n\r\n[gallery columns=\"4\" ids=\"5482,5484,5485,5480,5481,5486,5487,5488,5489,5490,5491,5492\"]\r\n\r\n<strong>Un muzeu cu 8 milioane de... călători</strong>\r\n\r\nDacă atunci când v-aţi propus să vizitaţi metropola aţi luat în calcul şi variante combinate mers pe jos plus taxi noi vă recomandăm să uitaţi de acest scenariu. Este neproductiv şi arde la buzunar. Vă recomandăm să optaţi pentru Metrou. Nu vorbim numai de un mijloc rapid şi sigur ci şi de posibilitatea de a călătorii prin, probabil, cel mai mare muzeu subteran din lume. Zilnic peste 8 milioane de persoane folosesc metroul. A fost fondat în 1935 iar în prezent  deţine 194 de staţii funcţionale şi 12 linii radiale în zona Ringului, inelului central. Alte 5 staţii se află în construcţie. Metroul moscoviţilor este considerat al treilea cel mai aglomerat din lume după cele din Tokyo şi Seul. Vă recomandăm să-l vizitaţi ca pe un muzeu în zilele de sâmbătă şi duminică. Staţiile sale istorice – din care amintim de Arbatskaya, Komsomolskaya, Prospekt Mira, Novoslobodskaya adăpostesc veritabile galerii de artă staliniste, leniniste ori nu, construite în marmură, bronz sau ornate cu vitralii, majoritatea realizări artistice de mare fineţe. Nu ne-am propus să abordăm conţinutul tematic, dar reflectăm totuşi la comparaţia că parcă o agricultoare cu spice aurii în braţe, dă mai bine decât un consumator de droguri rătăcit irecuperabil în lumea libertăţilor contemporane. Dacă doriţi să vă aventuraţi, cultural vorbind, e musai să vă opriţi în staţia Ploshchad decorată cu... 76 de sculpturi în bronz. Cel mai popular este grupul „Soldat cu câine”. Majoritatea trecătorilor mângâie botul patrupedului, un gest ce ţine de superstiţie dar şi de legendă. Pare că aduce mult noroc, cel puţin studenţilor la sesiunile de examene. În acelaşi timp evitaţi să atingeţi statuia femeii cu un cocoş în braţe - vă aduce ghinion. Aşa spun moscoviţii... Sfatul nostru - parcurgeţi un asemenea traseu însoţiţi de un ghid profesionist. Dacă însă doriţi să îmbinaţi cultura cu aventura, ei bine, atunci aflaţi că folosirea unor segmente de scări rulante de acces vă va oferi senzaţii similare ca acelea dintr-un roller coaster, din Orlando. Unghiurile de coborâre sunt foarte abrupte, înclinate, rapide şi lungi. Vă rămâne să  strângeţi din dinţi şi să priviţi. Aveţi ce povesti.\r\n\r\n<strong>Şapte dealuri, şapte Case ale... Scânteii</strong>\r\n\r\nDupă vizita la metroul moscovit poţi crede că ai bifat o mare parte din punctele grele de văzut. Nu e aşa. O plimbare pe râul Moscova cu una din navele de croazieră fluviale aparţinând hotelului Radisson Royal, fost Ucraina, îţi oferă o altă perspectivă asupra oraşului. Flotila este alcătuită din 10 nave ce-ţi oferă toate facilităţile. Radisson Royal Hotel, este un „greu” pe segmentul ospitalităţii. Construit în 1957 el a fost modernizat în 2010 când a şi fost afiliat la brandul Rezidor Group. Clădirea, ce poartă amprenta stilului stalinist, este cam de două ori mai mare decât cea a Casei Presei Libere din Bucureşti. În cele 500 de camere de 5 stele dar şi în lobby ori holuri sunt expuse peste 1200 de opere de artă... originale. Cea mai vizionată este Diorama de la mezanin. Creată în 1977, în cinstea aniversării a 60 de ani de la victoria Revoluţiei bolşevice, ea poartă semnătura lui Efim Deshalyt. Artistul a reconstituit Kremlinul istoric sub forma unei ample machete 3D. Lucrarea este evaluată la circa 3 milioane de dolari. Nu întîmplător Radisson Royal a fost distins în 2015 cu World Travel Awards. Clădirea face parte din „cele 7 surori” amplasate pe 7 dealuri. Pentru că şi acest oraş se desfăşoară pe 7 coline ca Roma ori Iaşi. O altă clădire gigant, cu stea în frunte, găzduieşte celebra Academie Lomonosov. Aici am urmărit un impresionant spectacol de proiecţii efectuate pe faţada principală. Un alt mastodont din beton şi marmură modelat pe... 36 de etaje şi 240 de metri înălţime. Se spune că dacă intri în aceasta la vârsta de o zi, ca să vizitezi toate încăperile îţi trebuie circa... 27 de ani. Să tot studiezi. Dar Moscova nu nu se opreşte aici. 16 zgârie nori, clădirile futuriste vor forma miezul de business al Moscow City. Reîntorcându-ne la oferta hotelieră vom spune că nu trebuie să rataţi plăcerea unui cocktail – că se numesc „Stranger in Moscow” ori „Beauty of Moscow” contează mai puţin - la barul hotelului Metropol. Vă aflaţi într-o clădire inaugurată în 1905 ce oferă oaspeţilor aproape 400 de camere cu aer şi mobilier istoric. Relativ recent Metropol a activat în cadrul lanţului internaţional InterContinental. De la geamurile acestuia am admirat un nou spectacol de lumini proiectat chiar pe faţada Bolshoi Theatre din vecinătate, căci ne-am aflat în capitala Rusiei chiar în perioada Circle of Light Festival (Festivalului Luminilor). După care am vizitat veritabilul Hall of Fame de la etajul patru. Alături de mari personalităţi ce au locuit aici,  de la Bill Clinton la Claudia Cardinale, se află şi fotografia cu autograf a celebrei soprane  Mariana Nicolesco.\r\n\r\n<strong>O metropolă pentru tineri</strong>\r\n\r\nÎn fine Moscova este un oraş al paradoxurilor în funcţie de luminozitatea anotimpurilor. Ziua străzile oraşului sunt goale. Se pare că ruşii chiar muncesc. Vezi doar turişti, turişti şi maşini târându-se bară la bară. Deşi şoselele sunt largi cu 4-5 benzi pe sens, marele oraş găfâie la orele de vârf. Moscova este un oraş dinamic care se adresează în principal tinerilor sau celor ce au timp de cheltuit fără restricţii. Ei fac bani (după cum spune ghidul nostru se câştigă între 1000 şi 2000 de dolari pe lună), iar după 45 de ani probabil îşi fac altfel de socoteli cu viaţa, plecând să trăiască în oraşe mai... mici.\r\nPe partea turistică, cel mai accesibil loc pentru pietoni şi amatorii de suveniruri este strada New Arbat coloana vertebrală a oraşului vechi, istoric.\r\nOdată ajuns aici totul devine prietenos - ca dimensiuni şi nu te mai simţi strivit de mega-clădirile istorice. Este de fapt o zonă comercială pentru turişti căci toate minunile şi curiozităţile artizanale sunt expuse aici. Două personaje domină piaţa suvenirurilor: Matruşca – în mii de variante (de la 15-20 de dolari până la câteva sute sau câteva mii de dolari, fireşte cele din urmă fiind pictate şi decorate în foiţă de aur. Vin din urmă foarte puternic păpuşile cu Vladimir Putin şi ceilalţi preşedinţi care au condus Rusia în ultimele aproape trei decenii. Preşedintele Putin pare să fie agentul turistic cel mai eficient pentru că la fel de căutate sunt tricourile, cănile, şorţurile de bucătărie, brelocurile imprimate cu Putin şi Obama, rusul fiind impunător în faţa americanului care pare cel puţin intimidat. În New Arbat poţi să vezi în magazinele de „antichităţi” ilustrarea întregului armament militar uşor, de la cuţite de baionetă, până la căciulile din lână cu care s-a supravieţuit în iernile cumplite ale războaielor mondiale. Pentru că a apărut cererea, căciulile sunt executate azi din materiale roz şi roşii şi asortate cu medalii şi insigne ce au recompensat cândva fapte eroice. Istoria se vinde cu succes începând de la 15 dolari bucata de suvenire. Recomandarea noastră – dacă doriţi să cumpăraţi asemenea suveniruri la preţuri acceptabile, atenţie nu se prea obişnuieşte să te târguieşti prin aceste magazine -, făceţi-o în zona New Arbat. Noi am preferat ca mulţi alţi turişti să ne fotografiem în faţa grupului statuar – Puskin cu soţia. Şi să străbatem strada principală, acoperită cu umbrele multicolore, încadrată de clădiri culturale, afişe, steaguri, eşarfe colorate ce atrag ochiul spre firmele micilor restaurante, cafenele, bistrouri, spaţii pentru gimnastică în aer liber etc.\r\n\r\n<strong>Arhitecţii au pus lumina la lucru</strong>\r\n\r\nE frig, seara cade brusc la Moscova. La ora 18.00 este deja beznă. Dar niciun moscovit tânăr nu ia în seamă acest lucru. Acum oraşul clipeşte spre tine cu milioane probabil de becuri, neoane, reflectoare, efecte speciale, invitându-te la un tur de noapte într-un spaţiu urban fascinant ca un basm. Realitate şi metaforă. Feeria obţinută este o haină cu care oraşul se îmbracă până dimineaţa. Luminile postate, evidenţiază statuile şi vechea arhitectură a Moscovei. Se vede că arhitecţii au căutat să încălzească volumele reci ale unor epoci trecute. Dincolo de prejudecăţi, realitatea este că de la Bucureşti până la Moscova zbori puţin mai mult de trei ore jumătate. Cu Aeroflot, cu avioane moderne de fabricaţie rusească şi cu servicii despre care trebuie să vă actualizaţi cunoştinţele. Undeva, la întoarcere, s-ar putea să auziţi plutind în aer celebrul refren: ...Şi ce seri sunt la Moscova! Oraşul în care, ne-a plăcut să spunem, Crăciunul vine în fiecare seară! Vă puteţi convinge  ajungând acolo.\r\n\r\n<strong>DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU   </strong>','MOSCOVA - Crăciunul vine în fiecare seară (2), MAPAMOND nr.152','','publish','open','open','','moscova-craciunul-vine-in-fiecare-seara-2-mapamond-nr-152','','','2017-04-03 00:31:07','2017-04-02 22:31:07','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5425',0,'post','',0),(5426,1,'2017-04-02 23:26:48','2017-04-02 21:26:48','Al 58-lea Congres al Federaţiei Internaţionale a Jurnaliştilor şi Editorilor de Turism (FIJET), găzduit de Moscova, a oferit celor circa 150 de ziarişti de travel posibilitatea de a descoperi „oglinzi” ale unei mari culturi care a marcat numeroase curente mondiale.\r\n\r\nÎn timpul alocat fam-tripurilor ne-am îndreptat mai întâi spre „Galeriile” Tretyakov. Considerate ca fiind cel mai mare muzeu al artei ruse şi sovietice acestea se află în casa lui Pavel Tretyakov, un mecena care şi-a donat colecţiile oraşului Moscova în anul...1892. Muzeul deţine peste  170.000 de opere de artă datând din secolul al 18-lea până în prezent. Din diversitatea de oferte expuse în galerii am optat pentru secţiunea portretistică şi secolul al 20-lea. Totul este o minune.\r\n\r\n<strong>Un muzeu cu 8 milioane de... călători</strong>\r\n\r\nDacă atunci când v-aţi propus să vizitaţi metropola aţi luat în calcul şi variante combinate mers pe jos plus taxi noi vă recomandăm să uitaţi de acest scenariu. Este neproductiv şi arde la buzunar. Vă recomandăm să optaţi pentru Metrou. Nu vorbim numai de un mijloc rapid şi sigur ci şi de posibilitatea de a călătorii prin, probabil, cel mai mare muzeu subteran din lume. Zilnic peste 8 milioane de persoane folosesc metroul. A fost fondat în 1935 iar în prezent  deţine 194 de staţii funcţionale şi 12 linii radiale în zona Ringului, inelului central. Alte 5 staţii se află în construcţie. Metroul moscoviţilor este considerat al treilea cel mai aglomerat din lume după cele din Tokyo şi Seul. Vă recomandăm să-l vizitaţi ca pe un muzeu în zilele de sâmbătă şi duminică. Staţiile sale istorice – din care amintim de Arbatskaya, Komsomolskaya, Prospekt Mira, Novoslobodskaya adăpostesc veritabile galerii de artă staliniste, leniniste ori nu, construite în marmură, bronz sau ornate cu vitralii, majoritatea realizări artistice de mare fineţe. Nu ne-am propus să abordăm conţinutul tematic, dar reflectăm totuşi la comparaţia că parcă o agricultoare cu spice aurii în braţe, dă mai bine decât un consumator de droguri rătăcit irecuperabil în lumea libertăţilor contemporane. Dacă doriţi să vă aventuraţi, cultural vorbind, e musai să vă opriţi în staţia Ploshchad decorată cu... 76 de sculpturi în bronz. Cel mai popular este grupul „Soldat cu câine”. Majoritatea trecătorilor mângâie botul patrupedului, un gest ce ţine de superstiţie dar şi de legendă. Pare că aduce mult noroc, cel puţin studenţilor la sesiunile de examene. În acelaşi timp evitaţi să atingeţi statuia femeii cu un cocoş în braţe - vă aduce ghinion. Aşa spun moscoviţii... Sfatul nostru - parcurgeţi un asemenea traseu însoţiţi de un ghid profesionist. Dacă însă doriţi să îmbinaţi cultura cu aventura, ei bine, atunci aflaţi că folosirea unor segmente de scări rulante de acces vă va oferi senzaţii similare ca acelea dintr-un roller coaster, din Orlando. Unghiurile de coborâre sunt foarte abrupte, înclinate, rapide şi lungi. Vă rămâne să  strângeţi din dinţi şi să priviţi. Aveţi ce povesti.\r\n\r\n<strong>Şapte dealuri, şapte Case ale... Scânteii</strong>\r\n\r\nDupă vizita la metroul moscovit poţi crede că ai bifat o mare parte din punctele grele de văzut. Nu e aşa. O plimbare pe râul Moscova cu una din navele de croazieră fluviale aparţinând hotelului Radisson Royal, fost Ucraina, îţi oferă o altă perspectivă asupra oraşului. Flotila este alcătuită din 10 nave ce-ţi oferă toate facilităţile. Radisson Royal Hotel, este un „greu” pe segmentul ospitalităţii. Construit în 1957 el a fost modernizat în 2010 când a şi fost afiliat la brandul Rezidor Group. Clădirea, ce poartă amprenta stilului stalinist, este cam de două ori mai mare decât cea a Casei Presei Libere din Bucureşti. În cele 500 de camere de 5 stele dar şi în lobby ori holuri sunt expuse peste 1200 de opere de artă... originale. Cea mai vizionată este Diorama de la mezanin. Creată în 1977, în cinstea aniversării a 60 de ani de la victoria Revoluţiei bolşevice, ea poartă semnătura lui Efim Deshalyt. Artistul a reconstituit Kremlinul istoric sub forma unei ample machete 3D. Lucrarea este evaluată la circa 3 milioane de dolari. Nu întîmplător Radisson Royal a fost distins în 2015 cu World Travel Awards. Clădirea face parte din „cele 7 surori” amplasate pe 7 dealuri. Pentru că şi acest oraş se desfăşoară pe 7 coline ca Roma ori Iaşi. O altă clădire gigant, cu stea în frunte, găzduieşte celebra Academie Lomonosov. Aici am urmărit un impresionant spectacol de proiecţii efectuate pe faţada principală. Un alt mastodont din beton şi marmură modelat pe... 36 de etaje şi 240 de metri înălţime. Se spune că dacă intri în aceasta la vârsta de o zi, ca să vizitezi toate încăperile îţi trebuie circa... 27 de ani. Să tot studiezi. Dar Moscova nu nu se opreşte aici. 16 zgârie nori, clădirile futuriste vor forma miezul de business al Moscow City. Reîntorcându-ne la oferta hotelieră vom spune că nu trebuie să rataţi plăcerea unui cocktail – că se numesc „Stranger in Moscow” ori „Beauty of Moscow” contează mai puţin - la barul hotelului Metropol. Vă aflaţi într-o clădire inaugurată în 1905 ce oferă oaspeţilor aproape 400 de camere cu aer şi mobilier istoric. Relativ recent Metropol a activat în cadrul lanţului internaţional InterContinental. De la geamurile acestuia am admirat un nou spectacol de lumini proiectat chiar pe faţada Bolshoi Theatre din vecinătate, căci ne-am aflat în capitala Rusiei chiar în perioada Circle of Light Festival (Festivalului Luminilor). După care am vizitat veritabilul Hall of Fame de la etajul patru. Alături de mari personalităţi ce au locuit aici,  de la Bill Clinton la Claudia Cardinale, se află şi fotografia cu autograf a celebrei soprane  Mariana Nicolesco.\r\n\r\n<strong>O metropolă pentru tineri</strong>\r\n\r\nÎn fine Moscova este un oraş al paradoxurilor în funcţie de luminozitatea anotimpurilor. Ziua străzile oraşului sunt goale. Se pare că ruşii chiar muncesc. Vezi doar turişti, turişti şi maşini târându-se bară la bară. Deşi şoselele sunt largi cu 4-5 benzi pe sens, marele oraş găfâie la orele de vârf. Moscova este un oraş dinamic care se adresează în principal tinerilor sau celor ce au timp de cheltuit fără restricţii. Ei fac bani (după cum spune ghidul nostru se câştigă între 1000 şi 2000 de dolari pe lună), iar după 45 de ani probabil îşi fac altfel de socoteli cu viaţa, plecând să trăiască în oraşe mai... mici.\r\nPe partea turistică, cel mai accesibil loc pentru pietoni şi amatorii de suveniruri este strada New Arbat coloana vertebrală a oraşului vechi, istoric.\r\nOdată ajuns aici totul devine prietenos - ca dimensiuni şi nu te mai simţi strivit de mega-clădirile istorice. Este de fapt o zonă comercială pentru turişti căci toate minunile şi curiozităţile artizanale sunt expuse aici. Două personaje domină piaţa suvenirurilor: Matruşca – în mii de variante (de la 15-20 de dolari până la câteva sute sau câteva mii de dolari, fireşte cele din urmă fiind pictate şi decorate în foiţă de aur. Vin din urmă foarte puternic păpuşile cu Vladimir Putin şi ceilalţi preşedinţi care au condus Rusia în ultimele aproape trei decenii. Preşedintele Putin pare să fie agentul turistic cel mai eficient pentru că la fel de căutate sunt tricourile, cănile, şorţurile de bucătărie, brelocurile imprimate cu Putin şi Obama, rusul fiind impunător în faţa americanului care pare cel puţin intimidat. În New Arbat poţi să vezi în magazinele de „antichităţi” ilustrarea întregului armament militar uşor, de la cuţite de baionetă, până la căciulile din lână cu care s-a supravieţuit în iernile cumplite ale războaielor mondiale. Pentru că a apărut cererea, căciulile sunt executate azi din materiale roz şi roşii şi asortate cu medalii şi insigne ce au recompensat cândva fapte eroice. Istoria se vinde cu succes începând de la 15 dolari bucata de suvenire. Recomandarea noastră – dacă doriţi să cumpăraţi asemenea suveniruri la preţuri acceptabile, atenţie nu se prea obişnuieşte să te târguieşti prin aceste magazine -, făceţi-o în zona New Arbat. Noi am preferat ca mulţi alţi turişti să ne fotografiem în faţa grupului statuar – Puskin cu soţia. Şi să străbatem strada principală, acoperită cu umbrele multicolore, încadrată de clădiri culturale, afişe, steaguri, eşarfe colorate ce atrag ochiul spre firmele micilor restaurante, cafenele, bistrouri, spaţii pentru gimnastică în aer liber etc.\r\n\r\n<strong>Arhitecţii au pus lumina la lucru</strong>\r\n\r\nE frig, seara cade brusc la Moscova. La ora 18.00 este deja beznă. Dar niciun moscovit tânăr nu ia în seamă acest lucru. Acum oraşul clipeşte spre tine cu milioane probabil de becuri, neoane, reflectoare, efecte speciale, invitându-te la un tur de noapte într-un spaţiu urban fascinant ca un basm. Realitate şi metaforă. Feeria obţinută este o haină cu care oraşul se îmbracă până dimineaţa. Luminile postate, evidenţiază statuile şi vechea arhitectură a Moscovei. Se vede că arhitecţii au căutat să încălzească volumele reci ale unor epoci trecute. Dincolo de prejudecăţi, realitatea este că de la Bucureşti până la Moscova zbori puţin mai mult de trei ore jumătate. Cu Aeroflot, cu avioane moderne de fabricaţie rusească şi cu servicii despre care trebuie să vă actualizaţi cunoştinţele. Undeva, la întoarcere, s-ar putea să auziţi plutind în aer celebrul refren: ...Şi ce seri sunt la Moscova! Oraşul în care, ne-a plăcut să spunem, Crăciunul vine în fiecare seară! Vă puteţi convinge  ajungând acolo.\r\n\r\n<strong>DOINA &amp; MARIAN CONSTANTINESCU   </strong>','MOSCOVA - Crăciunul vine în fiecare seară (2), MAPAMOND nr.152','','inherit','closed','closed','','5425-revision-v1','','','2017-04-02 23:26:48','2017-04-02 21:26:48','',5425,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5425-revision-v1/',0,'revision','',0),(5428,1,'2017-04-02 23:31:23','2017-04-02 21:31:23','A 12 ediţie a sãrbãtorii vinului cu genericul “Floare de toamnã” a fost organizatã exact pe 12 octombrie în curtea generoasã a Hanului lui Manuc. “Patronajul” a fost asigurat de producãtorul Vinarte, companie înfiinţatã de carismaticul om de afaceri Sergio Faleschini. Preşedinte al Societãţii Vinarte, printre altele şi Consul al Principatului de Monaco în România -, domnia sa a vorbit ca la fiecare ediţie despre rostul vinului nou în promovarea unui spirit cultural în comunitate.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev-Floare-004.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5494\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5494\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev-Floare-004.jpg\" alt=\"Ev Floare 004\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nEvenimentul a fost animat de contribuţiile gastronomice ale unor sponsori, de  evoluţia Ansamblului profesionist pentru promovarea culturii tradiționale \"Doina Oltului\", condus de rapsodul Ion Creţeanu, el însuşi o valoare artisticã de colecţie. Tot ca în fiecare an Hanu\' din Centrul Vechi al Capitalei,a atras  la sãrbãtoarea roadelor toamnei scriitori, ziariști, artişti, specialişti şi producãtori de vinuri, membri ai Corpului Diplomatic și oameni de afaceri.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev-Floare2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5495\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5495\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev-Floare2.jpg\" alt=\"Ev Floare2\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\nEvenimentul “Floare de toamnã” by Vinarte este în acelaşi timp şi o provocare lansatã celorlalţi competitori, de unul dintre cei mai vechi investitori în domeniul viticulturii și vinificației din România post-decembristã. Producãtorul  s-a remarcat de-a lungul anilor prin întreaga activitate şi s-a evidenţiat prin dezvoltarea unei pieţe de calitate cu vinuri ca Prince Matei, Soare, Prince Mircea, Castel Bolovanu, Cuvee d\'Excellence sau Sirena Dunãrii etc.\r\n\r\nALEX BARBU\r\n_________________________________\r\n<strong>VINTEST- Cum citeşti o bibliotecã de vinuri!?\r\n</strong><a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/vintest-008.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5497\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5497\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/vintest-008.jpg\" alt=\"vintest 008\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\nVinul roşu este cel mai bogat aliment în microelemente. El conţine circa 1200 fiind secondat în top de uleiul de măsline cu 800 de microelemente. Dacă nu ştiaţi poftim de aflaţi! Asta am făcut şi noi la conferinţa de presă ce a precedat o nouă ediţie a Salonului de vinuri Vintest București. El a fost promovat ca o invitaţie într-o Bibliotecă de  vinuri autohtone, şi asta face parte dintr-un repertoriu pus la punct de Lucia Pîrvu, care nu scapă nicio ocazie să se inspire permanent din ceea ce scriem noi jurnaliştii de turism şi de vinuri. Graniţa dintre cele două segmente a fost foarte subţire în perioada 28 - 30 octombrie la Sala de Marmură de la Casa Presei Libere din București.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/vintest-044.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5498\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5498\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/vintest-044.jpg\" alt=\"vintest 044\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n\r\n17 producători români s-au bătut pe paharele invitaţilor şi vizitatorilor, cărora au încercat să le inoculeze dragostea pentru peste 220 de vinuri expuse de la crame autohtone cu renume. La a 6-a ediţie fermentul interesului s-a dovedit a fi în creştere nu numai din punct de vedere al sortimentelor şi al diversităţii. Biblioteca de vinuri  a fost acumulatã de crame precum  Domeniile Sâmburești, VINARTE, Domeniile Anastasia,  Hermeziu, Casa de Vinuri Cotnari, Vincon România, Rãþesti, 1000 de Chipuri, Domeniile Dealu Mare Urlați, Dealul Dorului, Histria, Cricova, Cãlãrași Divin, SCDVV Pietroasa, Ostrov, SCDVV Bujoru, Crama Mennini etc.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Vintest-Buc-2.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5499\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5499\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Vintest-Buc-2.jpg\" alt=\"Vintest Buc 2\" width=\"642\" height=\"960\" /></a>\r\n\r\n<strong>Ce s-a auzit la conferinta de presã!  </strong>\r\nÎn programul salonului Vintest au fost incluse și 3 pre-evenimente de degustare, realizate cu aportul producãtorilor de vin și susținute de organizatorii salonului împreunã cu profesori din cadrul USAMVB (Universitatea de Agriculturã București). Acestea s-au adresat studenților, masteranzilor și seniorilor. \"Ne-am propus ca prin aceste pre-evenimente sã oferim studenților facultãții oportunitatea și cadrul formal de a interacționa la prima mânã cu câteva dintre soiurile tradiționale celebre dar şi cu producãtorii lor\", a subliniat Lucia Pîrvu.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Vintest-buc-4.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5500\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5500\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Vintest-buc-4.jpg\" alt=\"Vintest buc 4\" width=\"960\" height=\"642\" /></a>\r\n\r\nLa rândul sãu, decanul Facultãții Economie Agroalimentarã și a Mediului din cadrul ASE București, Dan Boboc, a declarat cã, România are o tradiție în producþia dar şi consumul de vinuri, iar aceastã tradiþie trebuie continuatã. Consumul de vinuri este constant la noi + între 22 şi 24 de litri per locuitor, spre deosebire de alte țãri, cum ar fi Franța, în care acesta este în scãdere\", a mai afirmat Boboc. La nivel urban sunt aproape 360.000 de români care beau vin sãptãmânal. 8 din 10 români care fac asta sunt direct implicați în alegerea mãrcii de vin.\r\n\r\nSe poate observa o tendințã de a consuma mai degrabã vinuri seci sau demiseci, atât albe cât și roșii. 4 din 10 își produc singuri vinul pe care îl consumã, iar 3 din 10 îşi  cumpãra vinul din magazine. Cei mai mulți sunt concentraþi în București. Fermierul Adrian Rãdulescu, care a cochetat şi cu politicile administrative dar se pare cã s-a lecuit, a subliniat pentru jurnaliştii prezenþi la conferinţã cã pe vremea când ocupa poziţii ministeriale a obþinut o mare satisfacþie în negocierile cu experþii de la Bruxelles. Reînfiinţarea plantaţiilor de viţã de vie, cu soiuri 100% româneşti. Efectul benefic se observã deja.\r\n\r\n<strong>Ce s-a vãzut prin Salon?  </strong>\r\nCei care au cumpãrat un bilet au putut participa la una dintre degustãrile speciale din Biblioteca de Vinuri Autohtone. Testãrile au fost organizate pe toatã durata evenimentului, iar participanții au avut posibilitatea de a afla mai multe informații despre vinurile unui producãtor direct de la experți în domeniu – oenologi, somelieri, reprezentanții cramei. În plus, vizitatorii au putut câștiga weekend-uri de vis, cine în restaurante cu specific românesc sau premii în vin.\r\n\r\nBiblioteca de Vinuri Autohtone (spaţiu pus în valoare de sistemele de iluminat oferite de LedGo Horeca şi vitrinele climatizate pentru vin, expuse de ITU Refrigeration), a condus spre împrietenirea consumatorii cu  soiurile autohtone de vinuri. În total, pe parcursul celor trei zile au fost oferite de oenologi ori somelieri 20 de degustãri dar şi multe poveşti din spatele soiurilor autohtone.\r\n\r\nCum era de aşteptat arta, pictura, literatura (Mihai Gãlãtanu a lansat douã volume) au fost la ele acasã. Ca şi revista noastrã, unul dintre Partenerii Media şi ai actualei ediţii. Am remarcat pentru sufletul nostru, prestaţiile vinificatorilor de la Hermeziu, Ostrov, 1000 de Chipuri etc.Şi vorba de duh spusã într-o emisiune Travel Mix, pusã la cale de Florin Albu, “Vinurile sunt ca femeile. Ambele sunt apreciate dupã gust!”\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','HANUL LUI MANUC a cochetat cu VINARTE, RESTAURATIE nr. 152','','publish','open','open','','hanul-lui-manuc-a-cochetat-cu-vinarte-restauratie-nr-152','','','2017-04-03 00:34:19','2017-04-02 22:34:19','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5428',0,'post','',0),(5429,1,'2017-04-02 23:31:23','2017-04-02 21:31:23','A 12 ediţie a sãrbãtorii vinului cu genericul “Floare de toamnã” a fost organizatã exact pe 12 octombrie în curtea generoasã a Hanului lui Manuc. “Patronajul” a fost asigurat de producãtorul Vinarte, companie înfiinţatã de carismaticul om de afaceri Sergio Faleschini. Preşedinte al Societãţii Vinarte, printre altele şi Consul al Principatului de Monaco în România -, domnia sa a vorbit ca la fiecare ediţie despre rostul vinului nou în promovarea unui spirit cultural în comunitate.\r\n\r\nEvenimentul a fost animat de contribuţiile gastronomice ale unor sponsori, de  evoluţia Ansamblului profesionist pentru promovarea culturii tradiționale \"Doina Oltului\", condus de rapsodul Ion Creţeanu, el însuşi o valoare artisticã de colecţie. Tot ca în fiecare an Hanu\' din Centrul Vechi al Capitalei,a atras  la sãrbãtoarea roadelor toamnei scriitori, ziariști, artişti, specialişti şi producãtori de vinuri, membri ai Corpului Diplomatic și oameni de afaceri.\r\n\r\nEvenimentul “Floare de toamnã” by Vinarte este în acelaşi timp şi o provocare lansatã celorlalţi competitori, de unul dintre cei mai vechi investitori în domeniul viticulturii și vinificației din România post-decembristã. Producãtorul  s-a remarcat de-a lungul anilor prin întreaga activitate şi s-a evidenţiat prin dezvoltarea unei pieţe de calitate cu vinuri ca Prince Matei, Soare, Prince Mircea, Castel Bolovanu, Cuvee d\'Excellence sau Sirena Dunãrii etc.\r\n\r\nALEX BARBU\r\n_________________________________\r\n<strong>VINTEST- Cum citeşti o bibliotecã de vinuri!?\r\n</strong>\r\nVinul roşu este cel mai bogat aliment în microelemente. El conţine circa 1200 fiind secondat în top de uleiul de măsline cu 800 de microelemente. Dacă nu ştiaţi poftim de aflaţi! Asta am făcut şi noi la conferinţa de presă ce a precedat o nouă ediţie a Salonului de vinuri Vintest București. El a fost promovat ca o invitaţie într-o Bibliotecă de  vinuri autohtone, şi asta face parte dintr-un repertoriu pus la punct de Lucia Pîrvu, care nu scapă nicio ocazie să se inspire permanent din ceea ce scriem noi jurnaliştii de turism şi de vinuri. Graniţa dintre cele două segmente a fost foarte subţire în perioada 28 - 30 octombrie la Sala de Marmură de la Casa Presei Libere din București.\r\n\r\n17 producători români s-au bătut pe paharele invitaţilor şi vizitatorilor, cărora au încercat să le inoculeze dragostea pentru peste 220 de vinuri expuse de la crame autohtone cu renume. La a 6-a ediţie fermentul interesului s-a dovedit a fi în creştere nu numai din punct de vedere al sortimentelor şi al diversităţii. Biblioteca de vinuri  a fost acumulatã de crame precum  Domeniile Sâmburești, VINARTE, Domeniile Anastasia,  Hermeziu, Casa de Vinuri Cotnari, Vincon România, Rãþesti, 1000 de Chipuri, Domeniile Dealu Mare Urlați, Dealul Dorului, Histria, Cricova, Cãlãrași Divin, SCDVV Pietroasa, Ostrov, SCDVV Bujoru, Crama Mennini etc.\r\n\r\n<strong>Ce s-a auzit la conferinta de presã!  </strong>\r\nÎn programul salonului Vintest au fost incluse și 3 pre-evenimente de degustare, realizate cu aportul producãtorilor de vin și susținute de organizatorii salonului împreunã cu profesori din cadrul USAMVB (Universitatea de Agriculturã București). Acestea s-au adresat studenților, masteranzilor și seniorilor. \"Ne-am propus ca prin aceste pre-evenimente sã oferim studenților facultãții oportunitatea și cadrul formal de a interacționa la prima mânã cu câteva dintre soiurile tradiționale celebre dar şi cu producãtorii lor\", a subliniat Lucia Pîrvu.\r\n\r\nLa rândul sãu, decanul Facultãții Economie Agroalimentarã și a Mediului din cadrul ASE București, Dan Boboc, a declarat cã, România are o tradiție în producþia dar şi consumul de vinuri, iar aceastã tradiþie trebuie continuatã. Consumul de vinuri este constant la noi + între 22 şi 24 de litri per locuitor, spre deosebire de alte țãri, cum ar fi Franța, în care acesta este în scãdere\", a mai afirmat Boboc. La nivel urban sunt aproape 360.000 de români care beau vin sãptãmânal. 8 din 10 români care fac asta sunt direct implicați în alegerea mãrcii de vin.\r\n\r\nSe poate observa o tendințã de a consuma mai degrabã vinuri seci sau demiseci, atât albe cât și roșii. 4 din 10 își produc singuri vinul pe care îl consumã, iar 3 din 10 îşi  cumpãra vinul din magazine. Cei mai mulți sunt concentraþi în București. Fermierul Adrian Rãdulescu, care a cochetat şi cu politicile administrative dar se pare cã s-a lecuit, a subliniat pentru jurnaliştii prezenþi la conferinţã cã pe vremea când ocupa poziţii ministeriale a obþinut o mare satisfacþie în negocierile cu experþii de la Bruxelles. Reînfiinţarea plantaţiilor de viţã de vie, cu soiuri 100% româneşti. Efectul benefic se observã deja.\r\n\r\n<strong>Ce s-a vãzut prin Salon?  </strong>\r\nCei care au cumpãrat un bilet au putut participa la una dintre degustãrile speciale din Biblioteca de Vinuri Autohtone. Testãrile au fost organizate pe toatã durata evenimentului, iar participanții au avut posibilitatea de a afla mai multe informații despre vinurile unui producãtor direct de la experți în domeniu – oenologi, somelieri, reprezentanții cramei. În plus, vizitatorii au putut câștiga weekend-uri de vis, cine în restaurante cu specific românesc sau premii în vin.\r\n\r\nBiblioteca de Vinuri Autohtone (spaţiu pus în valoare de sistemele de iluminat oferite de LedGo Horeca şi vitrinele climatizate pentru vin, expuse de ITU Refrigeration), a condus spre împrietenirea consumatorii cu  soiurile autohtone de vinuri. În total, pe parcursul celor trei zile au fost oferite de oenologi ori somelieri 20 de degustãri dar şi multe poveşti din spatele soiurilor autohtone.\r\n\r\nCum era de aşteptat arta, pictura, literatura (Mihai Gãlãtanu a lansat douã volume) au fost la ele acasã. Ca şi revista noastrã, unul dintre Partenerii Media şi ai actualei ediţii. Am remarcat pentru sufletul nostru, prestaţiile vinificatorilor de la Hermeziu, Ostrov, 1000 de Chipuri etc.Şi vorba de duh spusã într-o emisiune Travel Mix, pusã la cale de Florin Albu, “Vinurile sunt ca femeile. Ambele sunt apreciate dupã gust!”\r\n\r\n<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>','HANUL LUI MANUC a cochetat cu VINARTE, RESTAURATIE nr. 152','','inherit','closed','closed','','5428-revision-v1','','','2017-04-02 23:31:23','2017-04-02 21:31:23','',5428,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5428-revision-v1/',0,'revision','',0),(5431,1,'2017-04-02 23:33:59','2017-04-02 21:33:59','Blue Air, cea mai mare companie aeriană românească, îşi continuă dezvoltarea prin deschiderea bazei operaţionale numărul 6, pe Aeroportul Internaţional Avram Iancu Cluj. De la sfârşitul lunii octombrie a fost alocată o aeronavă Boeing 737-800, cu o capacitate de 189 locuri. Blue Air şi-a început operarea pe Aeroportul din Cluj-Napoca în data de 3 iunie 2016, prin deschiderea zborurilor către Bucureşti, Liverpool şi Dublin.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.-BlueAir-Cluj.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5502\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5502\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Ev.-BlueAir-Cluj.jpg\" alt=\"Ev. BlueAir Cluj\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n\r\nDin 16 decembrie, Blue Air va conecta Clujul cu Birmingham, al doilea oraş ca mărime din Regatul Unit. Odată cu deschiderea sezonului de vară 2017, Blue Air îşi extinde prezenţa în Transilvania prin alocarea celei de-a doua aeronave 737-800, adaugând 4 noi rute cu plecare de la Cluj către Londra Luton (26 martie), Larnaca (9 aprilie), Nisa (10 aprilie) şi Hamburg (3 iunie).\r\n\r\n„Prin alocarea unei aeronave pe Aeroportul Internaţional Avram Iancu Cluj, Blue Air investeşte semnificativ la nivel local, toate entitaţile economice din Transilvania beneficiind de angajamentul companiei noastre. Totodată dezvoltarea bazei noastre generează noi locuri de muncă, ţinta noastră fiind ca întreg personalul nostru de la Cluj să provină din această zonă.\r\n\r\nApreciem  suportul aeroportului, arătat de-a lungul timpului, pentru dezvoltarea transportului aerian în Transilvania”- a declarat  Tudor Constantinescu, Director Comercial Blue Air.','BLUE AIR – noua baza operationala la Cluj-Napoca, TRANSPORTURI nr.152','','publish','open','open','','blue-air-noua-baza-operationala-la-cluj-napoca-transporturi-nr-152','','','2017-04-03 00:35:15','2017-04-02 22:35:15','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5431',0,'post','',0),(5432,1,'2017-04-02 23:33:59','2017-04-02 21:33:59','Blue Air, cea mai mare companie aeriană românească, îşi continuă dezvoltarea prin deschiderea bazei operaţionale numărul 6, pe Aeroportul Internaţional Avram Iancu Cluj. De la sfârşitul lunii octombrie a fost alocată o aeronavă Boeing 737-800, cu o capacitate de 189 locuri. Blue Air şi-a început operarea pe Aeroportul din Cluj-Napoca în data de 3 iunie 2016, prin deschiderea zborurilor către Bucureşti, Liverpool şi Dublin.\r\n\r\nDin 16 decembrie, Blue Air va conecta Clujul cu Birmingham, al doilea oraş ca mărime din Regatul Unit. Odată cu deschiderea sezonului de vară 2017, Blue Air îşi extinde prezenţa în Transilvania prin alocarea celei de-a doua aeronave 737-800, adaugând 4 noi rute cu plecare de la Cluj către Londra Luton (26 martie), Larnaca (9 aprilie), Nisa (10 aprilie) şi Hamburg (3 iunie).\r\n\r\n„Prin alocarea unei aeronave pe Aeroportul Internaţional Avram Iancu Cluj, Blue Air investeşte semnificativ la nivel local, toate entitaţile economice din Transilvania beneficiind de angajamentul companiei noastre. Totodată dezvoltarea bazei noastre generează noi locuri de muncă, ţinta noastră fiind ca întreg personalul nostru de la Cluj să provină din această zonă.\r\n\r\nApreciem  suportul aeroportului, arătat de-a lungul timpului, pentru dezvoltarea transportului aerian în Transilvania”- a declarat  Tudor Constantinescu, Director Comercial Blue Air.','BLUE AIR – noua baza operationala la Cluj-Napoca, TRANSPORTURI nr.152','','inherit','closed','closed','','5431-revision-v1','','','2017-04-02 23:33:59','2017-04-02 21:33:59','',5431,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5431-revision-v1/',0,'revision','',0),(5433,1,'2017-04-02 23:36:52','2017-04-02 21:36:52','<p align=\"LEFT\">“<span style=\"font-size: large;\">Doamna incomingului românesc”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">, aşa am denumit-o</span> noi la Clubul Presei de Turism- FIJET România, atunci când i-am oferit din suflet un premiu simbolic - pe omul de afaceri, dar mai întâi Omul Eva Gligor. Întâmplarea fericit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă face ca domnia sa să</span> fi aniversat de curând<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> o vârstă care nu o trădează în faţa proiectelelor de viaţă pe care le are. Eva este Scorpion ca şi fiul său Bogdan. A lucrat 22 de ani la ONT Carpaţi de unde a plecat pentru ca să înfiinţeze una dintre cele mai durabile agenţii private de turism. </span>“Atlantic Tour”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> şi-a câştigat clienţii prin seriozitate şi calitate.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Travel-Eva-Gligor.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5504\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5504\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Travel-Eva-Gligor.jpg\" alt=\"Travel Eva Gligor\" width=\"768\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> Firma a deschis pieţe pentru incoming şi outgoing, </span>printre care China, India, Thailanda, Austria etc, pentru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> programe de City Break pe vremea când prea puţină lumea vorbea despre acestea. Destinaţii</span>le<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> interne preferate: Maramureş şi Bucovina. </span> Un proiect de suflet,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> neîmplinit încă, îl reprezintă </span> <span lang=\"ro-RO\">construirea unui hotel – cu circa 200 de camere în Bucure</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">ti -, tot cu numele Atlantic.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Travel-mastercard1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5505\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5505\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Travel-mastercard1.jpg\" alt=\"Travel mastercard1\" width=\"1024\" height=\"768\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\">”<span style=\"font-size: large;\">Nu ne-au interesat g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>in<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>riile, tunurile. Se vorbește foarte des de neceistatea unei Legi a Turismului dar eu cred în primul rând c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> mai important decât acest lucru este crearea și consolidarea respectului faț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> de, și între oamenii de afaceri din turism și români în general.Asta ar accelera schimbarea mentalit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>ții, dinamitarea gândirii de genul ”leafa merge, ziua trece, noi cu drag muncim!”. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar și mentalitatea c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> fiecare când pornește într-o afacere, vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> se îmbog<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>țeasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> peste noapte. De aceea fiecare își face o lege a lui, cu consecințe negative pentru alții foarte mulți, care opereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> în turism” – ne <span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">spunea sărbătorita</span>. „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">La Mulţi Ani Eva Gligor!</span>”</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</strong>\r\n__________________________\r\n</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong>Mastercard a lansat welcometoBucharest</strong></p>\r\nCampania se va derula până pe 7 februarie 2017. Prin intermediul acesteia turiștii străini se vor putea bucura de beneficii speciale și experiențe memorabile la utilizarea cardului lor Mastercard, în timpul călătoriilor în București. Bucureștiul a înregistrat una dintre cele mai accelerate creșteri anuale a numărului de turiști pe parcursul ultimilor 6 ani, plasându-se pe locul 8 în Europa, potrivit Mastercard Global Destinations Cities Index 2016.\r\n\r\n„Ne-am propus prin această campanie să plasăm Bucureștiul pe harta orașelor conectate la modalitățile moderne de plată cu cardul, astfel încât turiştii să ştie că pot beneficia de plăţi simple, sigure şi rapide atunci când ne vizitează, prin intermediul celor mai noi tehnologii, precum cea contacless. Astfel, am conturat pentru turişti o campanie în premieră, cu beneficii relevante. Tuturor acestora Mastercard şi comercianţii parteneri le spun welcometobucharest” - a declarat Cosmin Vladimirescu, General Manager, România, în cadrul Mastercard.\r\n\r\nPrin intermediul rețelei de parteneri Mastercard, toți cei care vor vizita Capitala pe durata campaniei au astfel posibilitatea de a beneficia de curse gratuite pentru transferul aeroport – hotel – aeroport prin intermediul aplicației Uber, reduceri semnificative de preț în diverse domenii importante pentru turiști etc. Detalii despre campania welcometobucharest pot fi vizualizate pe www.mastercard.ro/promotii.\r\n\r\n<strong>MARA ANTON</strong>','EVA GLIGOR – “La Mulţi Ani !”, TRAVEL nr.152','','publish','open','open','','eva-gligor-la-multi-ani-travel-nr-152','','','2017-04-03 00:36:34','2017-04-02 22:36:34','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5433',0,'post','',0),(5434,1,'2017-04-02 23:36:52','2017-04-02 21:36:52','<p align=\"LEFT\">“<span style=\"font-size: large;\">Doamna incomingului românesc”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">, aşa am denumit-o</span> noi la Clubul Presei de Turism- FIJET România, atunci când i-am oferit din suflet un premiu simbolic - pe omul de afaceri, dar mai întâi Omul Eva Gligor. Întâmplarea fericit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă face ca domnia sa să</span> fi aniversat de curând<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> o vârstă care nu o trădează în faţa proiectelelor de viaţă pe care le are. Eva este Scorpion ca şi fiul său Bogdan. A lucrat 22 de ani la ONT Carpaţi de unde a plecat pentru ca să înfiinţeze una dintre cele mai durabile agenţii private de turism. </span>“Atlantic Tour”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> şi-a câştigat clienţii prin seriozitate şi calitate.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> Firma a deschis pieţe pentru incoming şi outgoing, </span>printre care China, India, Thailanda, Austria etc, pentru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> programe de City Break pe vremea când prea puţină lumea vorbea despre acestea. Destinaţii</span>le<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> interne preferate: Maramureş şi Bucovina. </span> Un proiect de suflet,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> neîmplinit încă, îl reprezintă </span> <span lang=\"ro-RO\">construirea unui hotel – cu circa 200 de camere în Bucure</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">ti -, tot cu numele Atlantic. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\">”<span style=\"font-size: large;\">Nu ne-au interesat g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>in<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>riile, tunurile. Se vorbește foarte des de neceistatea unei Legi a Turismului dar eu cred în primul rând c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> mai important decât acest lucru este crearea și consolidarea respectului faț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> de, și între oamenii de afaceri din turism și români în general.Asta ar accelera schimbarea mentalit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>ții, dinamitarea gândirii de genul ”leafa merge, ziua trece, noi cu drag muncim!”. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar și mentalitatea c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> fiecare când pornește într-o afacere, vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> se îmbog<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>țeasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> peste noapte. De aceea fiecare își face o lege a lui, cu consecințe negative pentru alții foarte mulți, care opereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> în turism” – ne <span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">spunea sărbătorita</span>. „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">La Mulţi Ani Eva Gligor!</span>”</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU </span></p>','EVA GLIGOR – “La Mulţi Ani !”, TRAVEL nr.152','','inherit','closed','closed','','5433-revision-v1','','','2017-04-02 23:36:52','2017-04-02 21:36:52','',5433,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5433-revision-v1/',0,'revision','',0),(5435,1,'2017-04-02 23:37:54','2017-04-02 21:37:54','<p align=\"LEFT\">“<span style=\"font-size: large;\">Doamna incomingului românesc”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">, aşa am denumit-o</span> noi la Clubul Presei de Turism- FIJET România, atunci când i-am oferit din suflet un premiu simbolic - pe omul de afaceri, dar mai întâi Omul Eva Gligor. Întâmplarea fericit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă face ca domnia sa să</span> fi aniversat de curând<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> o vârstă care nu o trădează în faţa proiectelelor de viaţă pe care le are. Eva este Scorpion ca şi fiul său Bogdan. A lucrat 22 de ani la ONT Carpaţi de unde a plecat pentru ca să înfiinţeze una dintre cele mai durabile agenţii private de turism. </span>“Atlantic Tour”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> şi-a câştigat clienţii prin seriozitate şi calitate.</span></span></p>\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> Firma a deschis pieţe pentru incoming şi outgoing, </span>printre care China, India, Thailanda, Austria etc, pentru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> programe de City Break pe vremea când prea puţină lumea vorbea despre acestea. Destinaţii</span>le<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> interne preferate: Maramureş şi Bucovina. </span> Un proiect de suflet,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> neîmplinit încă, îl reprezintă </span> <span lang=\"ro-RO\">construirea unui hotel – cu circa 200 de camere în Bucure</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">ti -, tot cu numele Atlantic. </span></span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\">”<span style=\"font-size: large;\">Nu ne-au interesat g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>in<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>riile, tunurile. Se vorbește foarte des de neceistatea unei Legi a Turismului dar eu cred în primul rând c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> mai important decât acest lucru este crearea și consolidarea respectului faț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> de, și între oamenii de afaceri din turism și români în general.Asta ar accelera schimbarea mentalit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>ții, dinamitarea gândirii de genul ”leafa merge, ziua trece, noi cu drag muncim!”. </span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar și mentalitatea c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> fiecare când pornește într-o afacere, vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> se îmbog<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>țeasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> peste noapte. De aceea fiecare își face o lege a lui, cu consecințe negative pentru alții foarte mulți, care opereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> în turism” – ne <span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">spunea sărbătorita</span>. „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">La Mulţi Ani Eva Gligor!</span>”</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</strong>\n__________________________\n</span></p>\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong>Mastercard a lansat welcometoBucharest</strong>\n\nCampania se va derula până pe 7 februarie 2017. Prin intermediul acesteia turiștii străini se vor putea bucura de beneficii speciale și experiențe memorabile la utilizarea cardului lor Mastercard, în timpul călătoriilor în București. Bucureștiul a înregistrat una dintre cele mai accelerate creșteri anuale a numărului de turiști pe parcursul ultimilor 6 ani, plasându-se pe locul 8 în Europa, potrivit Mastercard Global Destinations Cities Index 2016.\n\n„Ne-am propus prin această campanie să plasăm Bucureștiul pe harta orașelor conectate la modalitățile moderne de plată cu cardul, astfel încât turiştii să ştie că pot beneficia de plăţi simple, sigure şi rapide atunci când ne vizitează, prin intermediul celor mai noi tehnologii, precum cea contacless. Astfel, am conturat pentru turişti o campanie în premieră, cu beneficii relevante. Tuturor acestora Mastercard şi comercianţii parteneri le spun welcometobucharest” - a declarat Cosmin Vladimirescu, General Manager, România, în cadrul Mastercard.\nPrin intermediul rețelei de parteneri Mastercard, toți cei care vor vizita Capitala pe durata campaniei au astfel posibilitatea de a beneficia de curse gratuite pentru transferul aeroport – hotel – aeroport prin intermediul aplicației Uber, reduceri semnificative de preț în diverse domenii importante pentru turiști etc. Detalii despre campania welcometobucharest pot fi vizualizate pe www.mastercard.ro/promotii.\n\nMARA ANTON</p>','EVA GLIGOR – “La Mulţi Ani !”, TRAVEL nr.152','','inherit','closed','closed','','5433-autosave-v1','','','2017-04-02 23:37:54','2017-04-02 21:37:54','',5433,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5433-autosave-v1/',0,'revision','',0),(5436,1,'2017-04-02 23:38:32','2017-04-02 21:38:32','<p align=\"LEFT\">“<span style=\"font-size: large;\">Doamna incomingului românesc”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">, aşa am denumit-o</span> noi la Clubul Presei de Turism- FIJET România, atunci când i-am oferit din suflet un premiu simbolic - pe omul de afaceri, dar mai întâi Omul Eva Gligor. Întâmplarea fericit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă face ca domnia sa să</span> fi aniversat de curând<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> o vârstă care nu o trădează în faţa proiectelelor de viaţă pe care le are. Eva este Scorpion ca şi fiul său Bogdan. A lucrat 22 de ani la ONT Carpaţi de unde a plecat pentru ca să înfiinţeze una dintre cele mai durabile agenţii private de turism. </span>“Atlantic Tour”<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> şi-a câştigat clienţii prin seriozitate şi calitate.</span></span></p>\r\n<p align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> Firma a deschis pieţe pentru incoming şi outgoing, </span>printre care China, India, Thailanda, Austria etc, pentru<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> programe de City Break pe vremea când prea puţină lumea vorbea despre acestea. Destinaţii</span>le<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> interne preferate: Maramureş şi Bucovina. </span> Un proiect de suflet,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\"> neîmplinit încă, îl reprezintă </span> <span lang=\"ro-RO\">construirea unui hotel – cu circa 200 de camere în Bucure</span><span lang=\"ro-RO\">ș</span><span lang=\"ro-RO\">ti -, tot cu numele Atlantic. </span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\">”<span style=\"font-size: large;\">Nu ne-au interesat g<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>in<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>riile, tunurile. Se vorbește foarte des de neceistatea unei Legi a Turismului dar eu cred în primul rând c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> mai important decât acest lucru este crearea și consolidarea respectului faț<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> de, și între oamenii de afaceri din turism și români în general.Asta ar accelera schimbarea mentalit<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>ții, dinamitarea gândirii de genul ”leafa merge, ziua trece, noi cu drag muncim!”. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\">Dar și mentalitatea c<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> fiecare când pornește într-o afacere, vrea s<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> se îmbog<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span>țeasc<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> peste noapte. De aceea fiecare își face o lege a lui, cu consecințe negative pentru alții foarte mulți, care opereaz<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">ă</span> în turism” – ne <span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">spunea sărbătorita</span>. „<span style=\"font-family: Times New Roman CE,Times New Roman,serif;\">La Mulţi Ani Eva Gligor!</span>”</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><span style=\"font-size: large;\"><strong>MARIAN &amp; DOINA CONSTANTINESCU</strong>\r\n__________________________\r\n</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\" align=\"LEFT\"><strong>Mastercard a lansat welcometoBucharest</strong>\r\n\r\nCampania se va derula până pe 7 februarie 2017. Prin intermediul acesteia turiștii străini se vor putea bucura de beneficii speciale și experiențe memorabile la utilizarea cardului lor Mastercard, în timpul călătoriilor în București. Bucureștiul a înregistrat una dintre cele mai accelerate creșteri anuale a numărului de turiști pe parcursul ultimilor 6 ani, plasându-se pe locul 8 în Europa, potrivit Mastercard Global Destinations Cities Index 2016.\r\n\r\n„Ne-am propus prin această campanie să plasăm Bucureștiul pe harta orașelor conectate la modalitățile moderne de plată cu cardul, astfel încât turiştii să ştie că pot beneficia de plăţi simple, sigure şi rapide atunci când ne vizitează, prin intermediul celor mai noi tehnologii, precum cea contacless. Astfel, am conturat pentru turişti o campanie în premieră, cu beneficii relevante. Tuturor acestora Mastercard şi comercianţii parteneri le spun welcometobucharest” - a declarat Cosmin Vladimirescu, General Manager, România, în cadrul Mastercard.\r\n\r\nPrin intermediul rețelei de parteneri Mastercard, toți cei care vor vizita Capitala pe durata campaniei au astfel posibilitatea de a beneficia de curse gratuite pentru transferul aeroport – hotel – aeroport prin intermediul aplicației Uber, reduceri semnificative de preț în diverse domenii importante pentru turiști etc. Detalii despre campania welcometobucharest pot fi vizualizate pe www.mastercard.ro/promotii.\r\n\r\n<strong>MARA ANTON</strong></p>','EVA GLIGOR – “La Mulţi Ani !”, TRAVEL nr.152','','inherit','closed','closed','','5433-revision-v1','','','2017-04-02 23:38:32','2017-04-02 21:38:32','',5433,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5433-revision-v1/',0,'revision','',0),(5437,1,'2017-04-02 23:41:21','2017-04-02 21:41:21','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">De Marian CONSTANTINESCU</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">...Mai des, mai insistent<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">, mai aplicat se discută despre noile generaţii. Subiectul este cap de afiş la marile</span> tâ<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">rguri internaţionale de turism - de la Berlin până la Londra – şi se vinde la pachet cu noile tehnologii, activităţi şi suporturi </span>social media etc. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ele vor invada fără prejudecăţi şi fără restricţii, piaţa consumului turistic. </span>O<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">bişnuiţi cu partiturile </span>clas<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ice de călătorii ni se pare că avem în faţă generaţii prea grăbite pentru a fi atente la detalii</span>. N<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">u este aşa</span>,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> pentru că nici noi nu ne dădeam în vânt după amănunte când aveam 20-30 de ani. </span>Cu cât viteza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> de mişcare este mai accelerată şi percepţia lor despre atracţiile turistice se schimbă</span>.<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august1.jpg\" rel=\"attachment wp-att-3903\"><img class=\"alignright wp-image-3903 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2015/08/Marian-Constantinescu2015-august1-225x300.jpg\" alt=\"Marian-Constantinescu2015-august\" width=\"225\" height=\"300\" /></a> Am observat acest lucru la<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> un Simpozion de ecoturism şi dezvoltare durabilă, organizat de către Catedra de Turism a ASE în colaborare cu Clubul Presei de Turism – FIJET România. O grupă de studenţi foarte </span>activi, motiva<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">tă de diversitatea exprimării tematice a intrat în jocul jurnaliştilor de travel scr</span>iind articole despre ecoturism, despre proiecte demne de<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> atenţie. O altă grupă a intrat într-un concurs de fotografie cu aceeaşi temă, iar rezultatele despre care vom scrie în numărul viitor, au fost excelente</span>. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Creaţiile pot</span> stârni <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">invidia unor artişti fotografi profesionişti. Generaţiile X şi Y ne spun că sunt pregătite să intre în joc, să-şi asume responsabilităţi, să câştige prestigiu şi</span> bani. T<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">inerii sunt dispuşi să-şi asume angajamente, să-şi deseneze o carieră, dacă mentorii lor – dascăli, părinţi, oameni de afaceri -, le lasă </span>ferestrele larg deschise pentru a respira, a se exprima. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">... Ei bine, acest lucru pare<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> viabil şi pentru generaţia Z. După cum puteţi observa </span>în fotografie,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> un tânăr reprezentat al ei, chiar dacă nu </span>este familiarizat cu alfabetul, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">răsfoieşte</span> revista Traveller Magazin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">.\r\n<a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/La-editorial-generatii.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5507\"><img class=\"alignnone size-full wp-image-5507\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/La-editorial-generatii.jpg\" alt=\"La editorial generatii\" width=\"683\" height=\"1024\" /></a>\r\n</span></span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\"><span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">El descoperă</span> unul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">dintre sloganele ei – „Citeşte turism, învaţă turism!”. E grăbit, în mod sigur, să descopere cât mai devreme destinaţii de călătorie pe care le va aborda la timpul potrivit. <a href=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Traveller-Magazin-cover-152.jpg\" rel=\"attachment wp-att-5509\"><img class=\"alignleft wp-image-5509 size-medium\" src=\"http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Traveller-Magazin-cover-152-213x300.jpg\" alt=\"Traveller Magazin cover 152\" width=\"213\" height=\"300\" /></a>Suntem încântaţi să-i susţinem în descoperirea celui mai fascinant drum spre comoara călătoriilor – tinereţea. Am făcut-o şi noi - generaţiile A,B,C,D etc</span> -, o vor redescoperi <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi ei. Pe toţi</span> viitorul ne<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> îmbrăţişează</span> cu un zâmbet. </span></p>','Tinereţea – un scenariu futurist, EDITORIAL nr.152','','publish','open','open','','tineretea-un-scenariu-futurist-editorial-nr-152','','','2017-04-03 00:38:21','2017-04-02 22:38:21','',0,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/?p=5437',0,'post','',0),(5438,1,'2017-04-02 23:41:21','2017-04-02 21:41:21','<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">De Marian CONSTANTINESCU</span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">...Mai des, mai insistent<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">, mai aplicat se discută despre noile generaţii. Subiectul este cap de afiş la marile</span> tâ<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">rguri internaţionale de turism - de la Berlin până la Londra – şi se vinde la pachet cu noile tehnologii, activităţi şi suporturi </span>social media etc. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Ele vor invada fără prejudecăţi şi fără restricţii, piaţa consumului turistic. </span>O<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">bişnuiţi cu partiturile </span>clas<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">ice de călătorii ni se pare că avem în faţă generaţii prea grăbite pentru a fi atente la detalii</span>. N<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">u este aşa</span>,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> pentru că nici noi nu ne dădeam în vânt după amănunte când aveam 20-30 de ani. </span>Cu cât viteza<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> de mişcare este mai accelerată şi percepţia lor despre atracţiile turistice se schimbă</span>. Am observat acest lucru la<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> un Simpozion de ecoturism şi dezvoltare durabilă, organizat de către Catedra de Turism a ASE în colaborare cu Clubul Presei de Turism – FIJET România. O grupă de studenţi foarte </span>activi, motiva<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">tă de diversitatea exprimării tematice a intrat în jocul jurnaliştilor de travel scr</span>iind articole despre ecoturism, despre proiecte demne de<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> atenţie. O altă grupă a intrat într-un concurs de fotografie cu aceeaşi temă, iar rezultatele despre care vom scrie în numărul viitor, au fost excelente</span>. <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">Creaţiile pot</span> stârni <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">invidia unor artişti fotografi profesionişti. Generaţiile X şi Y ne spun că sunt pregătite să intre în joc, să-şi asume responsabilităţi, să câştige prestigiu şi</span> bani. T<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">inerii sunt dispuşi să-şi asume angajamente, să-şi deseneze o carieră, dacă mentorii lor – dascăli, părinţi, oameni de afaceri -, le lasă </span>ferestrele larg deschise pentru a respira, a se exprima. </span></p>\r\n<p lang=\"ro-RO\"><span style=\"font-size: large;\">... Ei bine, acest lucru pare<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> viabil şi pentru generaţia Z. După cum puteţi observa </span>în fotografie,<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> un tânăr reprezentat al ei, chiar dacă nu </span>este familiarizat cu alfabetul, <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">răsfoieşte</span> revista Traveller Magazin<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">. El descoperă</span> unul <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">dintre sloganele ei – „Citeşte turism, învaţă turism!”. E grăbit, în mod sigur, să descopere cât mai devreme destinaţii de călătorie pe care le va aborda la timpul potrivit. Suntem încântaţi să-i susţinem în descoperirea celui mai fascinant drum spre comoara călătoriilor – tinereţea. Am făcut-o şi noi - generaţiile A,B,C,D etc</span> -, o vor redescoperi <span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\">şi ei. Pe toţi</span> viitorul ne<span style=\"font-family: Times New Roman CE,serif;\"> îmbrăţişează</span> cu un zâmbet. </span></p>','Tinereţea – un scenariu futurist, EDITORIAL nr.152','','inherit','closed','closed','','5437-revision-v1','','','2017-04-02 23:41:21','2017-04-02 21:41:21','',5437,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/2017/04/02/5437-revision-v1/',0,'revision','',0),(5439,1,'2017-04-03 00:10:22','2017-04-02 22:10:22','','Hotel engl','','inherit','open','closed','','hotel-engl','','','2017-04-03 00:10:22','2017-04-02 22:10:22','',5410,'http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/04/Hotel-engl.jpg',0,'attachment','image/jpeg',0);
