<strong>CLAUDIA ȚAPARDEL: ”Destination Europe” este o pălărie șic pentru promovarea unui brand turistic comun !”</strong>

Europarlamentar român din vara anului 2014. Parte din Grupul Socialiștilor și Democraților (S&amp;D). O tînără de 30 de ani, ambițioasă. Raportor pe 5 proiecte și peste 180 de rapoarte și amendamente depuse. Nominalizată MEP Awards 2016, la categoria Turism, de către The Parliament Magazine. Copreședinta Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European și Patrimoniu Cultural pentru a cărui înființare a militat în această legislatură.

<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg" rel="attachment wp-att-4894"><img class="alignnone size-full wp-image-4894" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-europarlamentar1.jpg" alt="Claudia Tapardel europarlamentar1" width="1024" height="683" /></a>

- Considerați că industria turistică românească ar trebui să beneficieze de un tratament economic mai favorabil din partea actualului Guvern. În acest sens ați adresat o Scrisoare deschisă premierului, Guvernului României prin care solicitați reînființarea Ministerului Turismului ca instituție de sine stătătoare. Inițiativa e susținută de o parte dintre cele mai importante organizații și asociații profesionale ori patronale, printre care și Clubul Presei de Turism, reprezentantul FIJET în România! Aveți și un plan de rezervă - eventual un Minister al Turismului și Culturii?

[caption id="attachment_4895" align="alignnone" width="1538"]<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg" rel="attachment wp-att-4895"><img class="size-full wp-image-4895" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2016/08/Claudia-Tapardel-3.jpg" alt="A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe's competitiveness and growth ?" width="1538" height="1024" /></a> A Parliamentary Intergroup on Tourism - fostering Europe's competitiveness and growth ?[/caption]

- Claudia Țapardel: În primul rând vă mulțumesc foarte mult pentru sprijin, dumneavoastră și colegilor din FIJET România care au acceptat să dea un semnal puternic Guvernului pentru susținerea turismului românesc. Primul pas l-am făcut împreună și asta este cel mai important. Asociațiile patronale din turism au reacționat, s-au unit și scrisoarea reprezintă o colecție a dorințelor care vin în mod natural din această parte a industriei. Ministerul Turismului este foarte important și cerut de toți oamenii din domeniu. Eu nu voi renunța la reprezentarea corectă a acestui sector în relația cu Guvernul și voi continua să cer tratarea corectă a potențialului turistic al României, inclusiv printr-un buget mai sănătos. Pasul următor este să continuăm seria de solicitări și presiunea. Cred foarte mult că un Pact pentru Turism care să cuprindă inclusiv un Minister al Turismului este necesar pentru perioada următoare. Ministerul Turismului și Culturii este o idee interesantă pe care vă spun sincer că nu am luat-o în calcul, dar vă promit că mă voi gândi și la această posibilitate.

- Conform Institutului Național de Statistică turismul contribuie la PIB-ul României cu aproximativ 1,8%. În același timp organisme europene ce desfășoară activități similare (Eurostat, Eurobarometru), evaluează procentul la circa 5%? Unde apare diferența?

- Cea mai mare problemă este că nu avem o raportare unitară în UE în ceea ce privește turismul. Diferența dintre raportări provine din metodologie. Una este contribuția directă a unităților de primire turistică și cu totul alta este contribuția indirectă (în sectorul transporturilor, HORECA, divertisment, etc). Turismul este un sector complex care poate să crească foarte mult o comunitate în integralitatea sa. Cifrele Comisiei dar și de la WTTC sunt foarte clare: turismul contribuie direct și indirect la PIB-ul european în proporție de 10%. Este o piață în creștere atât în Europa dar mai ales în România! Nu uitați că în 2015 suntem pe locul 1 în UE în ceea ce privește creșterea numărului de înnoptări 18%. Am tot vorbit de potențial, de ce putem face, de unde putem ajunge, iată că acum cifrele ne dau dreptate și când spunem că turism românesc are potențial nu avem pur și simplu un discurs triumfalist ci dovezi clare că așa este!

&nbsp;

- La o recentă Conferință la Nivel Înalt, organizată de Comisia Europeană ce a avut ca subiect “Atragerea de investiții în turism”, subliniați importanța acestui proces pentru reducerea șomajului, crearea de noi locuri de muncă bine plătite dar și pentru susținerea unor cariere de succes în acest sector? Și-ar putea calibra, regla România o parte din politicile economice în această direcție ?

- Eu sper că da. Conferința la care faceți referire a fost cea mai importantă din acest an pentru că în sfârșit avem semnale bune că din partea Comisiei Europene va exista mai mult sprijin pentru turism. România nu a stat pe loc până acum. Reducerea TVA pentru servicii de turism all-inclusive a fost unul dintre mesajele de încredere din partea Guvernului de atunci și o politică bine setată la nevoile pieței. Da, eu îmi doresc foarte mult să continuăm să investim în pregătirea tinerilor pentru sectorul turismului, să oferim facilități investitorilor care vin cu bani în acest sector și creează locuri de muncă. Din nou, Pactul pentru Turism poate fi o soluție integratoare care să spună clar de ce avem nevoie!

- Apropo! Într-o scrisoare deschisă adresată președintelui Comisiei Europene Jean-Claude Juncker, alături de europarlamentari din toate grupurile politice, de Secretarul General al OMT Taleb Rifai și împreună cu peste 70 de asociații și organizații turistice din toată Europa, militați pentru organizarea în 2018 a unui An European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Ce ar avea de câștigat europenii dar și românii de pe urma acestui mega-eveniment?

- Când am fost aleasă la conducerea Intergrupului pentru Dezvoltarea Turismului European am ridicat această problemă. Răspunsul la unison a fost DA! Gândiți-vă că în toată Europa și în România vom avea ocazia să ne promovăm valorile turistice, naturale și culturale. Gândiți-vă că alături de Comisia Europeană care trebuie să organizeze cu buget această acțiune, vom reuși să formăm un brand european de turism mai puternic, mai bine legat. Comunitățile cu potențial turistic din România ar putea atrage atenția investitorilor prin evenimente dedicate promovării turistice în cadrul Anului European al Turismului și Patrimoniului Cultural. Din 1990 nu a mai fost organizat un astfel de an. Eu am mare încredere în potențialul unei acțiuni atât de mari pentru turism!

- Pentru promovarea inițiativelor aveți nevoie mai ales de sprijinul presei de turism. Cât de diferit este modul de lucru, de informare și colaborare de la Bruxelles în comparație cu cel de la București?

- Presa de turism din România este specială. Sunteți cel mai pasionat grup pe care l-am întâlnit în acest domeniu și vă spun sincer că apreciez în mod deosebit ce faceți pentru promovarea turistică a României, în țară și în străinătate. Este dificil pentru presa din România să fie prezentă la toate evenimentele pe care le organizez în turism și nu numai. Aici remarc o diferență, presa din Bruxelles, presa de specialitate este interesată de aceste evenimente, rostogolește mesajele pe care atât eu cât și colegii mei le transmitem în aceste întâlniri. Altfel nu aș vrea să creadă cineva că este o diferență de profesionalism între cele două. Interesul presei de specialitate, europene este într-adevăr mai ridicat pentru subiecte de nișă, în timp ce o parte mare a presei românești urmărește senzaționalul.

- Ne preocupă foarte mult promovarea României în spațiul european și internațional. La ce resurse încă nevalorificate poate apela țara noastră pentru a se poziționa mult mai puternic pe piața turistică?

- Sunt atât de multe. Am organizat la Bruxelles un eveniment foarte frumos Green and Blue Tourism, ocazie cu care am promovat Delta Dunării și Litoralul românesc. Încep de aici. Delta nu este valorificată la justa valoare. Suntem încă la început acolo. Litoralul, mai ales în Sud are nevoie de investiții masive și poate concura cu cele mai atractive locuri de același tip din Europa, cel puțin 3 luni pe an.
Turismul balnear din România nu ajunge la 5% din potențialul pe care îl are. Studiile spun că 33% din apele termale și minerale din Europa sunt, unde credeți? În România! Cu toate acestea avem stațiuni montane sărăcite, lăsate într-o stare incredibilă. Pe de altă parte în România sunt și investiții mamut, cum este complexul de lângă București, bazate exclusiv pe potențialul termal. Deci lucrurile se mișcă.
Alte zone care ar putea crește în perioada următoare ar fi pe turismul medical, de frumusețe, avem la Constanța spre exemplu o afacere de familie care stârnește invidia multor companii internaționale, Careless Beauty, care se laudă cu produse și servicii de îngrijire a tenului foarte căutate.

- Europa este prima putere mondială în sectorul turistic. Ea se promovează prin branduri naționale. Sunteți unul dintre susținătorii necesității promovării unui brand turistic, o ”pălărie comună” ce se numește „Destination Europe”. Prin ce resurse financiare va fi susținută această campanie în 2016?

- Bugetul pe 2016 este îmbogățit cu acest proiect pilot pe care l-am propus anul trecut. Suma este de jumătate de milion de euro. Am încredere că proiectul pilot va fi un succes și atunci, anual, vom avea un capitol bugetar dedicat promovării brandului turistic european la care și România să fie conectată.

<strong>MARIAN CONSTANTINESCU</strong>