<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Cum am putea dezvolta durabil turismul în România, dacă nu pregătim specialiști care să înțeleagă acest concept, să-l iubească și s<span lang="ro-RO">ă-l</span> promoveze? Cum am putea altfel spera la un turism (mai) verde, res<span lang="ro-RO">ponsabil</span>, dacă nu prin <span lang="ro-RO">creșterea</span> tinerilor în acest spirit?
<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/07/ecoturism1.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-5637" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/07/ecoturism1.jpg" alt="" width="1024" height="679" /></a>
</span></span>

<span style="color: #000000;"> <span style="font-size: large;">În sfârșit, cum am putea avea în viitor jurnaliști de turism – verde, ecologic – dacă nu încercăm să găsim talentul de a scrie, în rândul tinerilor de azi? La aceste întrebări au <span lang="ro-RO">oferit într-o manieră relaxantă </span>răspunsuri membrii <span lang="ro-RO">ai </span>Clubului Presei de Turism<span lang="ro-RO"> -</span> FIJET România, alături de<span lang="ro-RO"> cei ai</span> Departamentului de Turism și Geografie al Facultății de Business și Turism, din cadrul Academiei de Studii Economice din București<span lang="ro-RO">. Împreună au patronat </span>un concurs dedicat studenților, pe tema Provocări pentru ecoturismul din România, cu două secțiuni: fotografie și eseu.</span></span>

<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/07/ecoturism2.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-5639" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/07/ecoturism2.jpg" alt="" width="1024" height="576" /></a>

<a href="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/07/ecoturism3.jpg"><img class="alignnone size-full wp-image-5640" src="http://www.travellermagazin.ro/arhiva/wp-content/uploads/2017/07/ecoturism3.jpg" alt="" width="1024" height="1024" /></a>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Broaște și gâște - branduri inedite</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Co<span lang="ro-RO">mpetiția a fost consolidată de un</span> workshop<span lang="ro-RO"> organizat la Romexpo ce </span>nu a avut doar scopul premierii, ci și al învățării despre cum aplică alții acest concept, simplu și concret. Moderată de Gabriela Țigu și de Traian Bădulescu, dezbaterea a pornit de la elemente de bază despre ecologie, responsabilitate față de mediu și față de comunitate, despre turism durabil sub toate formele sale, concepte prezentate într-o altă manieră dec<span lang="ro-RO">ât cea academică,</span> <span lang="ro-RO">de</span> profesor<span lang="ro-RO">ul</span> Puiu Nistoreanu. <span lang="ro-RO">de</span> <span lang="ro-RO">editorii și </span><span lang="fr-FR">jurnaliștii de turism Marian Constantinescu și Ștefan Baciu</span><span lang="ro-RO"> care au pus sare și piper pe subiecte inedite</span><span lang="fr-FR">. </span><span lang="ro-RO">A</span><span lang="fr-FR">m aflat despre orașul unde broaștele sunt la mare preț – la figurat, evident – și pentru care simpaticele personaje (desenate, pictate, sculptate sau imortalizate în alte feluri) reprezintă un brand de multe decenii. </span>Este vorba despre Frog City (cum altfel s-ar fi putut numi !), statul Louisiana, SUA. <span lang="fr-FR">Aici, un habitat natural a devenit un element esențial de marketing al destinației. </span>Am mai aflat, de asemenea, despre orașul gâștelor, Slovensky Grob, Slovacia. <span lang="fr-FR">Aici,</span> <span lang="fr-FR">gâsca </span><span lang="ro-RO">a devenit o vedetă brand-</span><span lang="fr-FR">local</span><span lang="ro-RO">, și își are un binecuvenit monument. </span><span lang="fr-FR">Continuând pe acest segment faunistic, în ton cu ecoturismul, am ajuns și la </span><span lang="ro-RO">o atracție</span><span lang="fr-FR"> din România. Proaspăt certificată ca și destinație ecoturistică (a treia din România, după Zărnești - Piatra Craiului, </span><span lang="ro-RO">(</span><span lang="fr-FR">județul Brașov</span><span lang="ro-RO">)</span><span lang="fr-FR">, și Cosău–Mara–Creasta Cocoșului</span><span lang="ro-RO"> (</span><span lang="fr-FR">județul Maramureș), zona Țara Hațegului–Retezat</span><span lang="ro-RO"> s-a numărat printre prezentările magnetice. A</span><span lang="fr-FR">tracția majoră o reprezintă Geoparcul Dinozaurilor, în care brandul este dat, evident, de dinozauri, ale căror urme sunt în continuare descoperite</span><span lang="ro-RO"> de echipe de arheologi și voluntari pasionați.</span><span lang="fr-FR"> Din prezentarea lui Cristian Ciobanu, participanții au aflat cum se pot interpreta valorile unui teritoriu pentru </span><span lang="ro-RO">dezvoltarea unei </span><span lang="fr-FR">comunit</span><span lang="ro-RO">ăți</span><span lang="fr-FR"> local</span><span lang="ro-RO">e</span><span lang="fr-FR">. Se poate spune astfel că toți participanții au fost premiați: cu informații, cunoștințe, experiențe turistice. </span>Toți a<span lang="ro-RO">u</span> aflat ceva nou<span lang="ro-RO"> și s-au simțit </span>provocați să contribui<span lang="ro-RO">e</span> fiecare în felul <span lang="ro-RO">său</span>, la dezvoltarea ecoturismului în România. </span></span>

&nbsp;
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Câte 3 pentru succes</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Dar să revenim la premianți: studenții care au obținut cele mai multe aprecieri din partea jurnaliștilor de turism, pentru eseuri sau pentru fotografii, și care au fost <span lang="ro-RO">recompensați</span> în finalul evenimentului. <span lang="fr-FR">La secțiunea </span><span lang="ro-RO">Eseu</span><span lang="fr-FR"> </span><span lang="ro-RO">primele 3 poziții au fost ocupate de</span><span lang="fr-FR">:</span> <span lang="fr-FR">Oana-Diana CRÎŞMARIU (anul III Licență, Facultatea de Business și Turism ASE) - Provocări pentru ecoturismul din România</span><span lang="ro-RO"> (</span><span lang="fr-FR">Locul 1</span><span lang="ro-RO">)</span><span lang="fr-FR">:</span> <span lang="fr-FR">Liana DUMITRACHE (anul III, Facultatea de Business și Turism ASE) - Ecoturism în Bucureşti</span><span lang="ro-RO"> (</span><span lang="fr-FR">Locul 2</span><span lang="ro-RO">)</span><span lang="fr-FR">:</span> <span lang="fr-FR">Georgiana Alina DOBRE (anul II Masterat, Universitatea București) - Ecoturismul în Cheile Nerei</span><span lang="ro-RO"> (</span><span lang="fr-FR">Locul 3</span><span lang="ro-RO">).</span></span></span>

<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="fr-FR">La secțiunea </span><span lang="ro-RO">F</span><span lang="fr-FR">otografie:</span> <span lang="fr-FR">Locul</span> <span lang="fr-FR">1</span><span lang="ro-RO">,</span> <span lang="ro-RO">S</span><span lang="fr-FR">pecial</span><span lang="ro-RO">, a revenit </span><span lang="fr-FR">Mădălin</span><span lang="ro-RO">ei</span><span lang="fr-FR"> COANDĂ (anul II, Masterat AAT, Facultatea de Business și Turism ASE) – </span><span lang="ro-RO">”</span><span lang="fr-FR">Mioară n</span><span lang="ro-RO">ă</span><span lang="fr-FR">ucă</span><span lang="ro-RO">”, </span><span lang="fr-FR">Locul 1:</span> <span lang="fr-FR">Ovidiu BUȚOI (anul II, Masterat AAT, Facultatea de Business și Turism ASE) - </span><span lang="ro-RO">”</span><span lang="fr-FR">Mângâierea ultimelor raze de lumină</span><span lang="ro-RO">”; iar locul 3 a fost ocupat de </span>Adrian TAMASI-KLAUS (Facultatea de Business și Turism ASE) - <span lang="ro-RO">cu lucrarea ”</span>Mecanism acaparat<span lang="ro-RO">”. Menționăm cu plăcere că revista Traveller Magazin a acordat mai multe premii de apreciere pentru aceste realizări profesionale. Mai mult, primii clasați la ambele secțiuni, au fost premiați și cu calitatea de membru-asociat, pentru un an, al FIJET România.</span></span></span>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Cât de virtual, cât de real!</span></span></strong></p>
<span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;"><span lang="fr-FR">Deși încă pe băncile facultății, tinerii au dat dovadă și de maturitate în gândire, dar și de curajul de a</span><span lang="ro-RO">-și comunica direct și îndrăzneț opiniile</span><span lang="fr-FR">:</span> <span lang="fr-FR">Ecoturismul poate reprezenta o modalitate de a conecta copiii din generațiile actuale cu viața reală. Evoluția tehnologică este benefică, însă într-o mare măsură ne și afectează, fiind principala cauză pentru care cei mici sunt mai familiarizați cu mediul virtual decât cu cel real. Copiilor din mediul urban nu li se oferă șansa de a se bucura zi de zi de componentele vii ale mediului: plantele și animalele. Ieșirea în natură poate reprezenta o lecție interactivă, interdisciplinară de istorie, geografie și biologie, învățarea experențială fiind mult mai valoroasă decât lectura unor texte cu astfel de conținut. </span><span lang="ro-RO">(</span><span lang="fr-FR">...</span><span lang="ro-RO">) </span><span lang="fr-FR">O altă provocare pentru ecoturism o reprezintă practicarea sa într-un mod complet legal. Călătorii care aleg acest tip de turism deseori optează să se cazeze în cabane sau pensiuni care nu sunt înregistrate în circuitul turistic. Tocmai din acest motiv, din punctul de vedere al cazării, contribuția pe care o au la economia națională este practic inexistentă.</span><span lang="ro-RO">(</span><span lang="fr-FR">....</span><span lang="ro-RO">) </span><span lang="fr-FR">Toate variantele de a promova practicarea ecoturismului prezentate anterior ar putea fi completate perfect de un bun management al destinațiilor. În această privință ar fi foarte importantă o colaborare între autoritățile locale, pensiuni și meșteșugari. De un bun management al destinațiilor au dat dovadă până acum zone precum Delta Dunării, Țara Dornelor, Colinele Transilvaniei, Mărginimea Sibiului sau Țara Hațegului.</span> <span lang="fr-FR"><i>(Oana-Diana CRÎŞMARIU - Provocări pentru ecoturismul din România)</i></span></span></span>
<p lang="ro-RO" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span style="font-size: large;">Călători prin plămânii naturii</span></span></span></p>
<p lang="ro-RO" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-family: Calibri,Calibri,sans-serif;"><span style="font-size: large;"><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">Ecoturismul trebuie să se desfășoare doar în afara orașelor?</span></span> <span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">Cu această întrebare aș dori să încep, deoarece ecoturismul se axează mai mult pe sate, arii naturale și Delta Dunării, luate ca atare. Cum ar fi să încercăm să susținem bunăstarea populației și să apreciem partea aceea mică de natură din București, de examplu?! Poate că încă nu este prea târziu să ne ocupăm de “plămânul” capitalei. O consider o provocare pentru ecoturism din simplul fapt că până acum nu s-au luat prea multe măsuri în vederea conservării naturii, aici</span></span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"> în Capitală. </span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">Bucureștiul ar putea însemna mai mult decât clădiri și zone modeste de verdeață. De exemplu, Parcul Natural Văcărești din SE-ul Bucureștiului sau “Delta dintre blocuri” este posibil a fi singurul parc natural din lume aflat într-un oraș. Acesta a devenit o arie protejată ca oricare alta aflată în zone mai puțin poluate și atinse de om. Dar, cu toate acestea, consider că Parcul ar putea oferi mai mult decât eventualele activități și programe gândite de Asociația Parc Natural Văcărești (existența unui Centru de Informare pentru vizitatori, plimbări cu bicicleta, alergare, observarea păsărilor, trasee tematice pentru studiu și interpretarea naturii) și anume, activități de plantare a cât mai multor copaci, organizarea de concursuri tematice și amenajarea de zone speciale pentru cunoașterea istoriei Bucureștiului, intrarea putând fi doar în grupuri mici, deoarece s-ar desfășura activități specifice unei arii protejate</span></span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;">. </span><span lang="fr-FR"><i>(Liana DUMITRACHE - Ecoturism în Bucureşti)</i></span></span></span></span></p>
<p lang="ro-RO" align="JUSTIFY"><span style="color: #000000;"><span style="font-family: Calibri,Calibri,sans-serif;"><span style="font-size: large;"><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">Ecoturismul a apărut în ultimele decenii ale secolului al XX-lea și a fost înțeles sub mai multe aspecte de-a lungul timpului. Acesta reprezintă o călătorie ecologică responsabilă în areale naturale neperturbate, cu scopul de relaxare și apreciere a naturii și a oricărei trăsături culturale, trecută sau prezentă din zonă, care promovează conservarea, având un impact negativ redus și oferă beneficii pentru comunitățile implicate.</span></span> <span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">Cheile Nerei sunt un exemplu de un astfel de obiectiv turistic. Cu un peisaj variat aflat mereu în schimbare, cheile Nerei, sălbatice încă, reprezintă o eliberare din spaţiul antropic poluant şi o conectare cu natura. Sunt considerate în prezent cele mai lungi şi unele dintre cele mai spectaculoase chei din România care surprind prin varietatea formelor carstice, cu 22 k</span></span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;">ilometri</span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR"> lungime.</span></span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"> (</span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">…</span></span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;">) </span><span style="font-family: Times New Roman,Times New Roman,serif;"><span lang="fr-FR">Comunitatea poate avea beneficii mari de pe urma acestei activități iar nivelul de viață ar crește substanțial în sensul unei dezvoltări consecvente și durabile, care să favorizeze natura și să păstreze o relație om-natură cât mai simplă și mai corectă.</span></span> <i>(Georgiana Alina DOBRE - Ecoturismul în Cheile Nerei)</i></span></span></span></p>
<p lang="ro-RO"><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Desigur, provocările pentru ecoturismul din România nu pot fi epuizate aici. Din fericire, sunt mulți adepți și specialiști care știu și militează pentru acest tip de turism al cărui succes e garantat.</span></span></p>
<p lang="ro-RO"><strong><span style="color: #000000;"><span style="font-size: large;">Prof. univ. dr. Gabriela ȚIGU</span></span></strong></p>